318 MEDDELANDEN. 
häfte), hvarefter yttrade sig herrar Örtenblad, Ljungberg, Kempe, Hollgren, Tiger- 
schiöld, Svlvan, Hasselblad, Karsberg samt inledaren (se sid. 251—2066). 
$ 8. 
Lämnades ordet till föreståndaren och botanisten vid Statens Skogsför- 
söksanstalt, hvilka redogjorde för den i möteslokalen anordnade utställningen 
med följande ord: 
Jägmästaren Maass:  Skogsförsöksanstalten har här anordnat en liten 
utställning, hufvudsakligen i ändamål att visa, huru försöksanstalten fullföljt 
den plan, som blifvit densamma förelagd. 
Hvad särskildt den forstliga afdelningens utställning beträffar torde om 
densamma ej många ord tarfvas, enär genom de befintliga påskrifterna tyd- 
ligen framgår hvad densamma afser. Där visas genom fotografier, kartor och 
sifferuppgifter den olika styrkan af verkställda gallringar. - Vidare virkes- 
massorna hos gamla urskogsbestånd, hvilka det ju i en framtid kan vara af 
intresse att minnas. De siffror, som här blifvit angifna, äro endast lösryckta 
siffror från det stora material, som på detta område står till vårt förfogande, 
och få således icke anses allmängiltiga. 
Slutligen äro undersökningar gjorda öfver tallkott och tallfrö insamlade 
under åren 1903 och 1904. Dessa undersökningar hafva utförts af assistenten 
vid anstalten, jägmästare Schotte. En närmare redogörelse för desamma, med 
uppgifter om kottarnes storlek, fröets grobarhet och de sedan erhållna plan- 
tornas beskaffenhet, kommer att inom kort offentliggöras (se denna tidskrift 
h. 4—5, sid. 165—198). 
Docenten, dr Gunnar Andersson: Herr ordförande, mina herrar! Den 
botaniska afdelningen af Statens Skogsförsöksanstalt har till sin hufvuduppgift 
att utföra sådana undersökningar öfver skogens lif, som kunna blifva underlag 
för eller i öfrigt äga betydelse för den praktiska verksamheten. Till följd af 
de ringa arbetskrafter, som stå till anstaltens förfogande, har under de gångna 
åren endast en början kunnat göras. 
Syftet med denna utställning är först och främst att gifva en föreställning 
om de vägar, som vi sökt beträda för att nå det mål, som vi vilja vinna. 
En af våra hufvuduppgifter är ju att utreda de svenska skogsträdens, sär- 
skildt barrträdens, variationer och undersöka, huruvida dessa kunna inverka 
på skogen ur rent ekonomisk synpunkt. Vi ha därför utställt en serie bilder, 
hämtad från svenska tallskogar, som visar dels trädformernas variation — vi 
kunna där se några af de viktigaste hufvudtyperna från olika delar af landet 
— dels ock beståndens fysionomiska beskaffenhet. 
Men herrarne veta alla, att ett träds utseende och beskaffenhet står i det 
intimaste beroende af den mark, på hvilken det växer. Några noggrannare 
markstudier ha emellertid aldrig gjorts här i landet, förrän vi nu så småningom 
börjat med sådana. De här utställda markprofilerna kunna gifva upplysning 
om, att man af det insamlade och torkade materialet ofta vinner en öfversikt, 
som icke står att erhålla ute i skogsmarkerna, äfven om naturligtvis undersök- 
ningar där alltid äro hufvudsaken. 
Vid den diskussion, som här nyss förts, ha flera talare med värme fram- 
hållit markförbättringens stora betydelse. I vårt land har under de senaste åren 
fästs särskild uppmärksamhet vid de s. k. försumpade skogarne. Därmed har 
man då förstått allt möjligt i den vägen. En af den botaniska afdelningens 
