MEDDELANDEN. 319 
främsta uppgifter i framtiden torde väl blifva att försöka dela upp dessa för- 
sumpade marker i olika marktyper, som skola behandlas olika, om de resultat, 
som man Önskar vinna, verkligen skola ernås. Vi ha här utställt en liten sam- 
ling fotografier, som visar de olika typer, som framträda redan vid en preliminär 
undersökning. 
Vi finna där de viktigaste af de försumpande växterna, nämligen hvit- 
mossan. Det framgår äfven tydligt af hvad vi här utställt, att den ofta hörda 
uppfattningen, att hvitmossan kommit upp från myrarne och försumpat skogen, 
icke är riktig. Om man närmare undersöker de olika typerna af försumpad 
mark, finner man, att den hvitmossa, som växer i backsluttningarne, och den, 
som växer 1 dälderna där nedanför, äro vidt skilda arter, som icke kunna 
öfvergå i hvarandra, utan hvilka ha olika lefnadsvanor. 
Vi ha därjämte utställt några tvärsektioner af tall och gran från för- 
sumpade - marker i norra delarne af vårt land. Af tvenne af dem äro äfven 
facsimileaftryck tagna. Den här använda metoden förtjänar för kuriositetens 
skull sin särskilda uppmärksamhet. Det finnes en del afdrag där, som de af 
herrarne, som möjligen ha något intresse för saken, torde behålla. 
Det är litet, som vi hittills ha kunnat utföra. Det intresse, som stats- 
makterna visa vår anstalts arbeten, är den bästa uppmuntran, som anstalten 
kan få, att söka med kraft fortsätta sina undersökningar, som otvifvelaktigt 
äro af stor betydelse såsom varande underlag för herrarnes arbete i stort. 
Mötet ajournerades härefter på 3/, timme för frukostrast. 
$ 9: 
Kl. 2 fortsattes åter förhandlingarne, hvarvid den uppställda frågan: 
Huru kunna skogsvårdsstyrelserna bäst gynna skogsvården i landet 
inleddes af jägmästaren /. E. Kinman (se sid. 267—-- 271 i detta häfte), hvar- 
efter herrar fredenberg och Alb. Nilsson yttrade sig (sid. 272). 
På ordförandens förslag beslöt Föreningen, att den förda 
diskussionen skulle utgöra svar på frågan. 
$ I10. 
Strödda bidrag till skogsvården. 
Jägmästaren C. A. Hollgren: Hvad jag först kommer att beröra är flygsandsfäl- 
ten. Såsom vi veta, äro flygsandsfälten upptagna i gällande skogsvårdslagar under 
benämning »skyddsskogar», och där föreskrifves, att utsyning och andra åt- 
gärder skola företagas af jägmästarne. Därifrån äro dock undantagna flyg- 
sandsfälten i Halland, därföre att rörande dem äro särskilda bestämmelser ut- 
färdade af Konungens befallningshafvande och Kungl. Maj:t. 
Flygsandsfälten i Halland kunna uppdelas i 3 kategorier: först och främst 
sådana som disponeras af staten och som staten fått till skänks af enskilda 
med skyldighet för staten att skogsodla och hägna dem; vidare sådana som 
tillhöra enskilda personer och byamän, där staten har kontroll öfver utsyning 
och skogsodling; och slutligen sådana som höra under byamännen, men där 
endast Kungl. befallningshafvande har tillsyn öfver, att de icke få förödas. 
Flygsandsfälten hafva uppstått på det sätt, att den fina sanden upp- 
slammats från hafvet och drifvit in med västliga vindar, hvilka här blåsa större 
delen af året, — samt hotat att öfversvämma hela kustlandet. Redan 1648 
