TALLSPINNAREN I VÄRMLAND ÅREN 1903 OCH 1904. 339 
obetydligt antal döda larver, hvilka, att döma efter deras ringa storlek, 
fastnat på limmet och förgåtts mycket snart efter deras uppklättring 
på stammarne. Blott enstaka ännu lefvande, nära halfvuxna larver 
upptäcktes. De i skogen kvarlefvande komma säkerligen att omhänder- 
tagas af parasiterna. Någon märkbar skada å trädkronorna kunde ingen- 
städes skönjas. 
Långsjöhöjdens kyrkoskog erbjöd däremot moment af större intresse, 
lärorika äfven för behandling af möjligen framtida härjningsförsök. Det 
torde därför tillåtas mig att något närmare beskrifva skådeplatsen. 
Den dalgång som genomflytes af Rottne älf, har inom kyrkoskogen 
en längd af omkring 9 kilometer, sträckande sig från riksgränsen ned i 
sydostlig riktning. Längs båda sidor om älfven och de af densamma 
bildade Ingerud-, Myrgubb- och Långsjöarne drager sig en tallmo af 
varierande, högst 1 kilometers bredd från vattendraget intill omgifvande, 
med blandad tall- och granskog bevuxna bergshöjder. Detta moland, 
som på västra sidan delvis genomskäres af den tämligen primitiva lands- 
vägen från den norska järnvägsstationen Roverud (norr om Kongsvinger) 
till Lekvattnets by och vidare in i Värmland, är till sin beskaffenhet 
utmärkt lämplig såsom tillhåll för tallspinnarne. Omväxlande med äldre 
och medelåldrig tallskog förekomma ganska vackra ungskogsbestånd af 
tall med insprängda öfverståndare. Det behandlade området höll om- 
kring 6 kilometer i längd (se fig. 1). 
Såsom i det föregående nämnts antog man, att den hösten 1903 
anställda larvrevisionen lämnat ett väl lågt utslag i förhållande till verk- 
ligen förefintliga larver. För att utröna huru härmed sig förhölle hade 
ansetts lämpligt att efter larvernas uppstigning under tiden mellan den 
2 och 20 maj räkna antalet larver nedom limringarne å en del af de 
vid revisionen undersökta trädstammarne. Vid mitt besök nu i juli upp- 
söktes åter en del af samma stammar och antecknades de nedom rin- 
garne då ännu kvarsittande döda larverna. Resultaten häraf äfvensom 
af revisionen 1903 och undersökningen i maj sammanfördes i en tabell, af 
hvilken kunde dragas följande approximativa slutsatser. 
Sammanfördes de 113 profträd, hvilka ånyo undersöktes i maj, 
befanns, att vid revisionen tillvaratagits 350 larver nedom dessa träd, 
men att påföljande vår på samma träd uppstigit minst 360 larver. Så- 
ledes torde ej ens hälften af befintliga larver hafva upptäckts vid re- 
visionen, hvilket ock är ganska förklarligt, enär de små, hoprullade 
larverna då erbjödo en synlig yta af blott omkring 5 millimeter i 
genomskärning. 
Beaktades de 48 profträd, å hvilka larverna räknades såväl i maj 
som i juli, visade det sig, att medan i maj iakttogos 170 larver, 53 st. 
