SKOGS- OCH JAKTHUSHÅLLNINGEN PÅ VÄRLDSUTSTÄLLNINGEN I LIÉGE. 369 
Blott '/5 af Belgiens mark utgöres af skogar, och statens skogsmark är 
blott !/,,, af hela landets ytvidd. Sedan år 1897 har dock äfven den bel- 
giska staten med kraft bedrifvit inköp af skogar eller skoglösa utmarker och 
tills nu äro sålunda inköpta 6,127 har för den ansenliga köpeskillingen af 
5,324,000 francs. 
I Belgien finnas ännu 169,000 har okultiverade marker, bestående af 
mossar i Hertogenwald samt af flygsandsfält och ljunghedar. 
För skötseln och förvaltningen af statens, kommunernas och allmänna 
inrättningarnes skogar (ej fullt 200,000 har) är landet delat i 11 inspektions- 
distrikt, som hvart och ett består af 3 revir (cantonnement), hvilka förvaltas 
af jägmästare (sous-inspecteur de forét). Reviren delas i afdelningar (briga- 
des) och dessa åter i bevakningstrakter (triages), som bevakas af skogvaktare 
(gardes forestiers). 
För utvecklingen af det skogliga vetandet har den centrala myndigheten 
anordnat en afdelning för undersökningar, hvilken äfven är skyldig vara råd- 
gifvare i skogsvetenskapliga frågor. Vidare kunna skogstjänstemännen tagas 
i anspråk af enskilda för erhållande af upplysningar om skogarnes skötsel. 
— För undervisning i skogsskötsel m. m. är dels inrättad en skogsafdelning 
vid statens landtbruksinstitut i Gembloux och dels dylik undervisning vid det 
agronomiska institutet i Louvain. 
För utbildning af skogsbetjänte finnas särskilda skogskurser i Bouillon 
och Diéest (båda endast för militärer), hvarjämte äfven sådana ofta anordnas 
i landets skogstrakter. 
Sedan 1893 är slutligen enligt kungl. beslut inrättad en rådgifvande 
kommitté, Conseil supérieur des foréts, hvars medlemmar, till antalet minst 28, 
skola representera de olika skogstrakterna så proportionellt som möjligt efter 
deras betydelse. 
Skogshushållningsplanerna å de allmänna skogarne lägga stor vikt vid 
ökandet af skogarnes "produktion för framtiden, hvilket har så ofantligt stor 
betydelse för ett sådant industriland som Belgien. 
Det är dock naturligtvis själfklart, att skogarna där aldrig kunna till- 
fredsställa behofven, och för närvarande öfverstiger värdet af importen af trä 
och träprodukter exporten med omkring 165 millioner francs. 
Den belgiska importen af oarbetade trävaror representerade 1840 ett 
värde af omkr. 5 millioner francs, 1890 70 millioner och 1903 hade den 
stigit till 142 millioner. 
År 1903 importerades hufvudsakligen från följande länder: 
, 
Sverige—Norge (den belgiska statistiken sammanför länderna) 49,499,000 fr. 
[RYSSLAND CV s ao een sana S kade soda SAR Arr enes Fr Nao sö os, 46,372,000 > 
IBN ATT TNIE EN e RNE NEMAEr YA das SÄNG re Es Se dr era aa RNA DA SS äfae stolle NU ne ÄR Eat 16,628,000 >» 
IHOKSNLANSta (OLD Fr sss acts Jinfena dee JA eSSVARN sie ARI e de jo spe als RS Sep el rs ein SRS 13,002,000 > 
BINV Skola CIN a 250 ARA sa ff fon år Sen ads ade så äg EA NER SN sa sär ere steka MONS AN OO 
Medan förut alltid hufvudmassan af virke importerats från Skandinavien, 
har de sista åren Ryssland börjat nästan öfverflygla oss. Följande tal äga 
härvid ett visst intresse: 
