EKONOMISKT. 443 
Slottsbrons Sulfitaktiebolag beslöt den 30 maj och 4 augusti 1903 vissa änd- 
ringar i bolagsordningen, I stället för disponenten G. T. Lindstedt hafva till sty- 
relseledamöter valts godsägaren J. R. E. Dickson i Lund samt grosshandlarne Carl 
O. Kjellberg och W. Th. Ewert i Göteborg. 
Ströms Bruks Aktiebolag beslöt på ordinarie bolagsstämma den 4 oktober 
en utdelning för år 1904 af 5 procent å det numera förhöjda aktiekapitalet. 
Svenska Fröklängningsaktiebolaget hade den 2 okt. ordinarie bolagsstämma, 
hvarvid beslöts en utdelning af 7 £. Styrelsen och dess suppleanter samt reviso- 
rer återvaldes, Till revisorsuppleant nyvaldes jägmästare F. E. Witt. 
Försäljningarne under räkenskapsåret 1904—1905 uppgingo till 4,891,S0 kg 
tallfrö, 3,067,75 kg. granfrö, 97,50 kg. lärkfrö och 1,143,65 kg. diverse frö. Af detta 
frö var i bolagets egna rior tillverkadt 3,788,90 kg. tallfrö och 1,752,75 kg. granfrö. 
LITTERATUR. 
Skovfyrrens Fremtidsudsigter i de danske Skove. Foredrag i forstlig Diskussions- 
forening d. 24 Febr. 1905 af C. Metzger. Hillerod 1905 (jämte diskussion). 
I det här anmälda föredraget, som på föreningens föranstaltande jämte diskus- 
sionen tryckts som en särskild skrift, har den äfven hos oss genom talrika studie- 
resor väl bekante forstattachén dr Metzger behandlat ett ämne, som för vårt lands 
skogskulturer har ett betydande intresse. Som kändt är, har tallen i Danmark, i 
synnerhet i Västjylland, lämnat ett mycket otillfredsställande resultat och såsom en 
viktig orsak härtill har ofta anförts användandet af tyskt frö, representerande en 
från forstlig synpunkt underhaltig ras. Man har därför föreslagit användandet af 
nordiskt frö. Föredragaren behandlar därför spörsmålet angående ärftligheten af de 
egenskaper hos tallen, som från skoglig synpunkt förnämligast äro af vikt. Här- 
utinnan ställer han sig mycket skeptiskt mot förfäktarne af en långt gående ärft- 
lighetsteori. Den nordiska tallformens utmärkta egenskaper, dess raka, kvistfria 
stam, dess långa, smala, af svaga grenar bildade krona anser han vara en direkt 
tillpassning till nordskandinaviens klimatiska betingelser. I främsta rummet spe- 
lar vinden härvidlag en betydande roll; i jämförelse med Danmarks och Västkus- 
tens blåsiga trakter härskar i synnerhet under vegetationstiden i det skandinavi- 
ska skogslandet svaga, jämna vindar, som icke förhindra trädens höjdtillväxt eller 
störande ingripa i deras näringsarbete. Knappast mindre roll spela ljusförhållan- 
dena. De smala, svagkvistiga kronorna äro enl, föredr. en tillpassning till den 
svagare, men mera ihållande belysningen. På grund af ringa och mera snedt rik- 
tad insolation samt det isolerande laf- och mosstäcket uppnår marktemperaturen i 
norra Skandinavien endast ringa belopp jämfördt med i Sydsverige och Danmark. 
Vegetationstidens kortvarighet och markens låga temperatur tillåta endast en ringa 
årlig tillväxt. Om dessa egenskapers ärftlighet vet man genom Cieslars, Mayr's och 
Schotts undersökningar, att den svaga tillväxtförmågan bibehålles, åtminstone i ung- 
domen, äfven när plautorna utvecklas under gynnsammare, klimatiska betingelser. 
Däremot är föredr. af den åsikten, att de öfriga, från skoglig synpunkt mera värde- 
fulla egenskaperna ej skola bibehållas under väsentligen andra klimatiska betingelser. 
I ett fuktigt och blåsigt land, såsom Västjylland, skulle äfven den nordiska tallen 
utan något skydd antaga liknande former, som de nu där odlade, Trots klimatets 
ogynnsamma beskaffenhet skulle dock i Danmark blandning med andra träd, sär- 
