474 GUNNAR ANDERSSON. 
synes därför öfverallt ha varit desamma och inga skäl synas 
mig föreligga för antagandet att i några trakter andra orsa- 
ker varit medverkande till torkan, än i andra. 
Själfva hufvudfrågan blir under sådana förhållanden, huruvida en 
verklig köldskada, en förfrysning af de svagast utvecklade skotten, före- 
ligger eller om torkan beror på en uttorkning af skotten, orsakad af 
transpiration under vintern och våren. 
Mot det senare antagandet synes mig med bestämdhet tala att torkan 
träffat olika skott så olikformigt. Ösfverallt där den ej härjat mycket 
hårdt, träffade man invid hvarandra sittande skott, af hvilka det ena 
var friskt det andra torkadt. Detta är däremot ej fallet på sådana träd i 
våra tjälltrakter, på Kola halfön m. fl. st., hvarest man har skäl antaga 
att för stark transpiration under den fysiologiskt torra tiden af året för- 
anledt barrens och grenarnes borttorkande, ty där är alltid hela gren- 
systemet i vindsidan mer eller mindre fullständigt dödadt. Detta är nog 
också en företeelse, som ej fullbordas på ett enda år, utan sker små- 
ningom år efter år. Äfvenledes bör ej förbises att det väsentligen är 
granen som deformeras på detta sätt, medan tallen äfven i de mest ut- 
satta lägen (jfr fig. 7) står sig ganska väl. Visserligen" har äfven den 
här behandlade torkan tagit hårdast i vindexponerade lägen, men där- 
jämte har den visat sig äfven på för vinden mycket väl skyddade träd. 
Ännu ett skäl, som synes tala emot att transpirationen skulle för- 
anledt torkan, är att från åtskilliga ställen uppgifter om dess uppträdande 
finnes från så tidig del af året, att den ofvan omtalade varma perioden 
i sista veckan af april 1903, hvilken särskildt framhållits såsom ödes- 
diger, svårligen kan ha varit orsaken. Så skrifver revirförvaltaren i 
Arvidsjaurs revir »redan på hösten 1902 iakttogs topptorkan, skarpast 
framstod den förorsakade torkan under april och maj»; från renbetestjällen 
inom Norra Jämtlands revir svaras på frågan, vid hvilken tid på året 
grenarne började torka »februari och mars månader», från Västra Jämt- 
lands revir »i slutet af april och början af maj», från renbetesfjällen i 
samma revir och i Hede s:n »april månad» från Medelpads revir »slutet 
af mars och början af april». Att torkan först senare (»tidigt på våren», 
»i maj», »i juni» etc.) iakttogs inom flertalet revir står väl närmast i 
samband med att då barren allmännare började gulna uppmärksamhet 
fästes vid saken först. 
Visserligen kunna några skäl anföras, som kunna synas tala för att 
skadan är en verklig uttorkning, såsom att den på några få ställen synes 
starkast i sydlägen (sid. 459), men dessa uppväga knappast de ofvan 
anförda. Sannolikast synes sålunda att skadan framkallats aflåga 
temperaturer under hösten eller förvintern 1902, d. v. s. att en 
