476 GUNNAR ANDERSSON. 
punkter i Norrland, dels några minima från stationer söder om gränsen 
för talltorkans uppträdande. 
Stationer inom området för torkan. Stationer söder om området för torkan. 
SVAPPAVALAT 2cskesldössta sa ns G:O RÄMN ED uj: oe skr eo a RAD orm SS JES 
MJOKKIIOk ko ver ssbn steks 1 Adolfsfors (Köla s:n)............ — 6.5 
VALA dr oa ee ole Ar SANERAS AS Mr EO Ställdalen SY SEosST Roses ee =S 
BID TO (cc es sne RE tek selen ÖL Svartå (Kvistbro s:n)............ — 8.0 
Oxsjö (Indals s:n)........eseesss — 7-0 Väsby, ((L1erps USiM) ism cascras Si — T.o 
OVER as asroleljelse testas gl Nesser AT(O Rindöbaden (Värmdö s:n) ...... IE 
MIOS TI css ja ka lega räds a ir NJAD Ålberga (Klas) Esso — 7.0 
DATA fe Ae seja slöja Arn aT rf AR Set 8.0 FINSPÅNGS tee sides EA AR — 4.5 
Häraf framgår med full tydlighet att, om nu berörda 
starka köld i september som sannolikt synes är den närmast 
liggande orsaken till torkan, den endast kan ha blifvit det på 
grund af den ringa värmetillgången under föregående vegeta- 
tionsperiod och endast inom sådana delar af landet, där denna 
understigit det minimum som erfordras för tallskottens nor- 
mala utveckling. 
Lägger man in siffrorna från befintliga meteorologiska stationer å 
kartan öfver talltorkan, visar sig äfvenledes föga öfverensstämmelse mellan 
minimitemperaturen och torkans styrka. Härvid är emellertid tvenne 
omständigheter att beakta, dels att temperaturen växlar högst afsevärdt 
inom ganska små afstånd ', dels att så snart minimum, vid hvilket 
frostskada inträffar, är nådt, är det alldeles likgiltigt för inträdande af 
nu ifrågavarande fenomen, om temperaturen faller mycket eller litet här- 
under. Är det höstfrosten i september som skadat tallskotten, så kan 
man säga att dessa i sitt dåvarande utvecklingsstadium icke kunde tåla 
en köld af omkring 4? C., ty denna temperatur synes varit den lägsta, 
som observerats inom stora delar af det hemsökta området. 
Af det anförda framgår att det ej är möjligt att med full 
säkerhet afgöra torkans orsaker, men att de starkaste skälen 
tala för att dessa äro en osedvanlig svag utbildning af års- 
skotten sommaren 1902 jämte tidig och stark köld (4 till 8? C.) 
under vegetationsperiodens senaste del. 
Det som härvid från växtgeografisk synpunkt är af intresse synes 
mig särskildt vara, att en växtart förmår utbreda sig inom ett så vidsträckt 
område och där spela en så betydande roll inom vegetationen som fallet 
är med tallen inom norra Sverige, ehuru värmetillgången inom detsamma 
ligger så nära minimum för artens fysiologiska kraf. Det behöfves 
uppenbarligen ganska små förändringar i klimatet för att väsentligen 
förändra vegetationens karaktär. 
! Detta visar t. ex. en jämförelse mellan de ganska nära hvarandra belägna Umeå och 
Yttertafle i Umeå s:n. Jfr. omstående tabell. 
