NOTISER. 489 
TRÄKOLNINGSTEKNIKENS FRAMTID. Vid Tandtbruksakademiens sam- 
manträde den 20 nov. hölls af prof. P. Klason ett föredrag öfver ämnet »Hvilken 
riktning kan man antaga att träkolningstekniken kommer att taga under närmaste 
framtiden?» 
Talaren framhöll betydelsen af kolning i mila och redogjorde för förloppet 
därvid. Då det kräfves stort kroppsligt arbete samt dessutom stor yrkesskicklighet 
vid kolningen, uppstår ofta en brist på dugliga kolare, hvaraf en följd blir, att kolen 
bli dyra och ofta af underlägsen beskaffenhet. Kolen från våra milor kunna dock 
på grund af sin mindre syrehalt anses minst 8 & drygare än ugnskolen. Milkol- 
ningen kommer alltid att förbli existenskraftig på grund af att tillverkningen utan 
kostnad kan flyttas från en ort till en annan. Däremot uttränges densamma på 
ställen, där virket kan koncentreras till en plats, hvarför vid sågverken, hvarifrån 
Y, af vårt hela kolbehof hämtas, ugnarna nog komma att uttränga milorna, Vid 
kolning i mila kan ofta, om denna skötes väl, samma kolningsresultat erhållas som 
i ugnarna, föutsatt att eldningsveden medtages i beräkningen. Genom ugnarna er- 
hållas dock biprodukter, hvilka äro af största betydelse. Tal. framhöll den stora 
skillnaden mellan destillering af barrved och den i Amerika och på kontinenten 
allmännare destilleringen af löfved. 
På I kbm, löfved erhållas 5 kg. träsprit och 24 kg. ättiksyrad kalk 
vår » barrved » 2,5 > » Do FA » » 
Dessutom är bearbetningen af barrvedsträsyran dyrare. Det kvantitativa och 
ekonomiska utbytet vid kolning af löf- och barrved är ungefär följande: 
så är värdet af biprodukterna pr kbm. ved 
Är priset pr 100 kg. barrved löfved 
ättiksyrad kalk 17 kr. ättiksyrad kalk 2.00 4.00 
ÅTASPIIT 4: sanne 80 >» träSprlfa/ssssssss 2.00 4.00 
tjära af barrved 10 » tjära 0.65 0.50 
> af löfved 3 DD 
råterpentin ...... 20» 
trä0lja sej sr 10 » OLJÄRES Eretsensassks 0.30 -— 
Summa kronor 4.95 j TS 
Häraf torde äfven framgå att biprodukterna ekonomiskt sedt spela hufvud- 
rollen, ty värdet af kolen af I kbm. ved kan ej sättas högre än till 3 kronor. 
Världsmarknadens konsumtionsförmåga af dessa biprodukter är emellertid ej 
så stor. I genomsnitt kan det beräknas att denna, hvad beträffar ättiksyran, är 0.2 
kg pr år och individ. I landet kolas nu 9 mill. kbm. barrved. XKolas all denna 
ved i retort och ättiksyran tillvaratages, erhållas 108 mill. kg. Då Europas konsum- 
tion är 75 å 8o mill. kg. pr år inses, att vi då erhålla en allt för stor tillverkning, 
äfven om importen från Amerika skulle helt utträngas. 
Med träspritens höga tillverkningskostnad lämnar denna nu ganska liten vinst. 
Då vår terpentinolja f. n. ej är någon kvalitévara, spelar den en underordnad 
roll. Endast vid destillering af töre är den af betydelse. 
Efter en redogörelse för de olika kolugnstyper, som mest äro i bruk, besva- 
rade talaren den uppställda frågan på följande sätt: Träkolningen pekar mot en om- 
läggning af tekniken öfverallt, där på samma plats kolning kan ske i stor skala 
och på sådant sätt att biprodukterna helt och hållet eller delvis upparbetas till 
handelsvaror. 
