86 



och grenspetsarna, som i allmänhet äro av samma gröngula färg 

 som (len övriga bålen, kunna ibland antaga den för Al. ochroleuca 

 karakteristiska mörkt olivgröna färgtonen. Från båda dessa arter 

 skiljer sig emellertid AI. cincinnata genom den, åtminstone vad 

 huvudgrenarna beträffar, alltid mer eller mindre plattade bålen, 

 vilken ibland t. o. m. kan uppnå en bredd av flera cm: f. vexil- 

 lifera (Nyl. som subsp., jfr. Sernander, 1. c, sid. 145 — 148), och ge- 

 nom det nedliggande, intrasslade växtsättet. Som Lynge (1. c.) 

 framhåller, är det för den, som sett den i naturen, omöjligt att 

 betvivla dess arträtt. 



2. Rinodina colobina (Ach.) Th. Fr. 



Th. Fries, Lich. Scand. (1871) p. 205. — Lecanora colobina Ach., Lich. 

 Univ. (1810) p. 358. — Lecanora sophodes /? colobina Ach., Syn. (1814) p. 

 153 (pr. p.) — Parmelia obscura y leprosa Schaer., Enum. (1850) p. 38. — 

 Rinodina leprosa Mass., Lich. Ital. exs. nr. 293, Koerb., Par. (1865) p. 72. — 

 Rinodina virella Koerb., Syst. (1855) p. 124. 



Exs.: Anzi Lang. 305; Anzi Sond. 132; Arn. Mon. 99, 508 (non vidi); 

 Britz. 448 (non vidi); Claud. 29; Erb. I 190; Flag. Alg. 96 (non vidi); Flag. 

 Fr.-C. 185; Harm. Loth. 547; llepp 55 pr. p.; Krypt. Bad. 457; Larb. Herb. 

 91 (non vidi); Malme 741; Mass. 293, 294; Rab. 438, 580, 965; Trev. 15; Wartm. 

 156 (non vidi); Zw. 581 (non vidi). 



I Sv. Bot. Tidskr. 1915, sid. 253—255 lämnade lektor G. O. Malme 

 en redogörelse för de då kända fyndorterna för denna sydliga art: 

 den förelåg då blott från 3 av Malme vid olika tidpunkter upp- 

 täckta lokaler i sydvästra Östergötland, där den förekom på löv- 

 träd vid landsvägar. Senare har den av Malme även anträffats på 

 Gotland, vid Ljugarn i Ardre s:n ("in cortice populi cultae annosae, 

 basin truncis versus", juli 1918, Lich. Suec. Exs. n:o 741). Några 

 ytterligare lokaler ha sedan dess ej blivit bekanta. 



I februari 1920 fann jag R. colobina på nedre delen av stammen av 

 en gammal lönn på Fundbo kyrkogård strax NO om Uppsala (jfr. 

 Bot. Sekt. Förh., Sv. Bot. Tidskr. 1921, sid. 167). Jag fick där- 

 igenom min uppmärksamhet riktad på denna vackra och karak- 

 teristiska art och började mera systematiskt söka efter den på 

 lämpliga lokaler i Uppsalatrakten, varvid jag snart fann, att den 

 ingalunda var sällsynt på Uppsalaslätten; den saknades sällan på 

 de för den lämpliga ståndorterna, nämligen rothalsen och nedre 

 delen av stammen av äldre, starkt stoft- och gärna gödselimpreg- 



