213 



rosetter äro karakteristiska t. ex. genom brokiga eller eljest ovan- 

 ligt färgade blad, äro särskilt lämpliga. 



13. Experimentell undersökning rörande vindspridning. 



14. Studier över vindspridning till öar i skärgården eller insjöar. 



15. Inverkan av saltvatten på frönas groningsförmåga. 



16. Verkan av frost, torka och andra klimatiska faktorer på 

 för ändamålet särskilt utvalda bestånd. 



17. Kastreringsexperiment på väl bestämda svenska Viilgata i 

 större antal. 



18. Talrika cytologiska undersökningar av svenska Viilgata i 

 det speciella syftet att utröna, om sexuell fortplantning stundom 

 äger rum. 



Såsom mer lokala undersökningar kunde föreslås 



19. Utforskande av ///eracium-floran utefter Indalsälven och 

 Gimån för att fastställa utbredningen av de arter, som hittills an- 

 träffats huvudsakligen i Storsjötrakten i Jämtland och kring Ljungans 

 nedre del (jfr. fig. 10). 



20. Undersökning av den nästan okända Hieraciiim-Uoian i 

 Västerbotten och Norrbotten, ej blott kusttrakterna utan även på 

 högre nivå. 



21. Upptecknande av alla lokaler i naturliga formationer för de 

 arter, som äro egendomliga för trakterna nordväst om Vänern. 



22. Bestämning av gränserna för den på Siluaticiformia fattiga 

 zonen i södra Götaland. 



23. Kulturförsök inom denna zon. 



24. H. prolixiim visar i sin utbredning två frekvensmaxima (se 

 fig. 4), östra Svealand och Jämtlands silurområde, men är ej fun- 

 nen t. ex. i Dalarnes silurområde, dit den dock förr eller senare 

 kan väntas komma. Av intresse vore att följa den under dess even- 

 tuella spridning och därunder iakttaga dess frekvensförhållanden. 



Några dagar sedan jag avlämnat mitt manuskript till Svensk 

 Botanisk Tidskrift, erhöll jag h. 5 av Botaniska Notiser, vari F. 

 Hård av Segerstad indelar södra Sverige i tre växtgeografiska om- 

 råden: det eutrofa, det mesotrofa och det oligotrofa. Den på 

 Siluaticiformia fattiga zonen, varpå jag velat fästa uppmärksamheten, 

 tillhör det oligotrofa området men sträcker sig i Västergötland delvis 

 in i det mesotrofa och i söder t. o. m. in i det eutrofa. Silvatici- 

 formia äro talrikast i de kuperade trakterna inom de nordliga de- 

 larna av de eutrofa och mesotrofa områdena. 



