kozik a Cladocerilkkal 6s leirja a Mdller 0. FB.-f41e 

 Daphnia pennatd-t. 



A tizenkileuczedik evszdzad bvivflrainak sorat az angol 

 DoNovAN n.yitja meg, 1802-ben «Natm-al History of Bri- 

 tish luseots» czlmii miiveben a Daphnia retida-t Mono- 

 eulns conchaecus nev alatt ismertetve. Ugyanez evben 

 meg ket mas buvar i» kozol a Cladocerd,ki'a vonat- 

 kozo adatokat, igy nevezetesen Latreille «Histou-e 

 nat. geu. et part. des Crustaces et Insects» uagy miive- 

 ben 15 fajt sorol fel a Muller 0. Fs.-fele elnevezesek 

 alatt; Bosc-nak «Hist. uat. des Crustaces» miiveben pedig 

 7 fajt talillunk feljegyezve. 



L^MAKCK «Histoire uatur. des Auim. sans Verteb.» 

 czimu miivenek 1818-iki negyedik kiadasfiban 6 Daphnia- 

 es illetoleg Cladoccra-ii\,]t emlit, holott SAMODELLE-uek 

 181'.(. evbeu megjelent «History of British lusects» miive- 

 ben csupAn a Daphnia pulex van feljegyezve. Ugyanezen 

 evben jelent meg REEs-nek «CyclopiBdia»-ja is, a mely- 

 ben csuiiiln a Mi ller 0. FR.-fele fajok vannak felso- 

 rolva, elleuben LEACH-uek 1823-bau megjoleut «Crusta- 

 ceology» miiveben, amelyaz «Edinbm-gh Encyclopedia» 

 egyik reszet teszi, miir a MrLLEH 0. FR.-fele genusok 

 nemi viiltoztatiisiival tahilkozunk, a menuyibeu Leach a 

 MiJLLER 0. FE.-fele Lynceus geuus egyik alakjdt, neve- 

 zetesen a Lijnceus »phaericus-t nChi/dorus» genus nev 

 alatt emliti fel, elkiilonitve azt a tobbi /y//«feHs-feIekt61. 



A mig ixzonbau a XIX. evsziizad emlftett bviviiriii jofor- 

 milu csupAu a Mullee 0. Fe. adatainak majd egesz ter- 

 jedelmokbeu, majd heziigosan valo kozlesere szoritkoztak 

 es lijabb, fontosabb adatokat uem uyujtottak, addig 

 JuRiNE L., a genfi buviir, 1820-bau megjelent «Histoire 

 des Monocles qui se trouvent aux Euvir. de Geneve» 

 fontos miiveben nem csak, hogy kiitikailag dolgozza fel 

 az elotte miikodott buvilrok adatiiit, hauem a fajok szii- 

 milt is tekintelyesen uoveli. Ugyauis a meg miudig Mo- 

 nociilus neven emlitett iladocenik kozott uegy lij fajt is 

 ir le. Legnagyobb erdeme azouban ama buviirlataibau 

 vau, a melyeket a Cladocerik auatomiai, fejlodestaui es 

 biologiai viszonyiii felol kozol. 



DESMAREST-uek 18^5-beu «Consid. geu. sur les Crust.» 

 czimiimiivebeu megjeleut adatai csupiin a Francziaorszag- 

 ban taliilt 1 3 fajuak leiriisiira es felsorohlsilra szoritkoznak, 

 a melyek valamennyieu milr korilbbau ismert iilakok. 



Nagy jeleutosegii MiLNEEDWAEos-nak 1S34 — 181.0-ig 

 megjelent «Histoire naturelle des Crustaces» miive, mert 

 biir a fajok sztimiit ujakuak leinisilval uem is gyarapitja, 

 de az u'odaImi adatokuak kritikai revizioja alapjiln pon- 

 tosan irja le a 17 Cladocerat s reudszertani megjelo- 

 lesokre eloszor alkalmazza a «Daphnoides ou Cladoceres» 

 kifejezest. Fontos Milne Edwards miive e mellett azert 

 is, hogy elesebben fejtegeti es korvoualozza a Cladoce- 

 rilk rendszertani helyet. 



KocH L. «Deutschlands Crustaceen, Myriapoden imd 



Arachuiden» nagy miiveben, a mely 1835 — 1841-igfoly- 

 tatolagosan jelent meg, 2 1 fajt sorol fel es ir le, leg- 

 uagyobb reszt iij fajuevek alatt. De miivenek nagy jelen- 

 toseget nem lehet tulajdonltani a ftijok ismeretenek sze- 

 lesbit^se koriil, miuthogy a kesobbi buvilrlatok kimutat- 

 tAk, hogy az illtala lijak gyauiiut leirt fajok majduem ki- 

 vetel uelkul syuouymek csupiin. 



A Cladocerilk faji ismeretenek torteneteben leg- 

 feuyesebb uevet Baird W. vivott ki , a meunyiben 

 az augolorsziigi fauna Cladoceriiiuak tauulmiluyozasa 

 iiliipjilu, 1837-tol 1860-ig tobb rendbeli dolgozat^ban, 

 es 1850-ben egy osszefoglalo nagy mouogi-aphicus mii- 

 vebeu a mellett, hogy a konibbi irodalmi adatokra 

 tAmaszkodva, kritikailag meltatja iiz addig ismert fajo- 

 kat s a Daphnia es Ijynccvs igen tiig korliitok kozott 

 iillo geniLsneveket eles systematicai beliitilssal felboutja, 

 tobb uj genust alkotva beloliik, meg a fajok szilmilt is 

 tetemesen gyarapitja. Legelso kozlemenye 1837 — 1838- 

 ban joleut meg a «Magaziue of Zoology and Botauy». 

 Vol. 1 — 2. folyou-atbau «The uatural History of the Bri- 

 tish Entomostraca» czimeu, a melynek elejeu tortenelmi 

 iitpillautiist es anatomiai ismertetest kozol. A Daphuiilk 

 tiirgyaliisiira azonbau csupiiu 183S. evi 4-ik kozlemeuye- 

 beu ter ilt, a csalildra vonatkoz6 tortenelmi es anatomiai 

 adatokat elore bocsiitviiu. A fent emlitett czim alatt meg- 

 kozdett czikksoroziitiit 1838. evben iiz «Annals of Na- 

 tm-al History» folyou-atban folytatja (Vol. 1. pag. 245. 

 Tab. IX.) 8 ebben uegy fajt sorol fel. Legkozelebbi kozle- 

 meuye ugyaucsak az « Annals aud Magaziue of natural 

 History»-btm jelent meg lS43-bau a U-ik kotet 81. es 

 kovetkezo lixpjain s ebben a Muller 0. Fa.-fele Lynceus- 

 genusra vouatkozo irodalmi adatok torteuelmi ismerte- 

 teset nyujtja, s kritikailag revideiilva a Lynceus genus 

 aliikjiiit, 8 aluembe osztja be azokat, nevezetesen : Macro- 

 thrix, Eurycercics, Chydorus, Camptocercm, Acroperus, 

 Alona, Pleuroxus es Peracantha algeuusokba, a melyek- 

 bol osszeseu 12 fiijt sorol fel. A felsorolt fajok kozott 3 iij 

 is vau. A «Trans. Bei-w. Nat. Club» 1845. evi kiadvanyd,- 

 bim kozzetett dolgozatiiban feliillitja a Bosmina geuust, 

 de felsorol ezeukiviil 18 Cladoceriit, a melyek koziil 

 2-t uj gyiiuiint tiintet fel. Az «Annals of uat. His- 

 tory» 1846. evi S-ik kotetenek 410. es kovetkezo lapjain 

 «Descriptiou of some uew geuera iiud speeies of British 

 Entomostraca» czim alatt megkiiloubozteti es jellemzi a 

 Daphnidcie es Bosminidae csaMdot, a mely utobbiba a 

 Bosmina es a Macrothrix genusokat osztja be. Evvel 

 kapcsolatban poutosau leirja a Bosmina lonijirostris-t = 

 Lynceus longirostris, Mull. 0. Fe. Az ilyeuformdu meg- 

 lehetosen elszort adatokat «The natural History of the 

 British Eutomostraca» uagy monogi-afiiijiibau, a mely 

 a «The Eay Society» 18.50-iki kiiidviiuyai kozott jelent 

 meg, egybe foglalja s azokat megkritizillva, revideiilva 

 nyujtja. Az liltala ismert es leirt Cladocenikat a Daph- 



