nulM, Polyjihemidae es Lt/nceidae csaMdokba osztja 

 be, tovAbbil a Daplmina es Sidina alcsaltidokat is 

 megkiildnbSzteti a Ihiphnidae csaliidou boliil. A konibbi 

 kozlemenyeiben elszortan feLillitott uj genusokat ujolag 

 jellemzi, melyek a kovetkezok : Daplinia, Miiina, Macro- 

 thrix, Bosmina, Sida, Daphnella, PuUiphemus, Evadne, 

 Eurycercus, Chydorus, Camptocercus, Acroperus, Alima, 

 Pleuroxus es Peracantha. E genusok kozott ujonan fel- 

 illlitott a Moina- es Daphnella-gemxa. A felsorolt 29 faj 

 kozott 5 uj is vau. Utolso kozlemeuye az «Aunals of nat. 

 History» 1860. evi kotetebeu jelent meg «Descviption of 

 several species of Entomostracous Crustacea from Joru- 

 salem» czim aLatt, melybeu 2 uj fajt ii- le, egyet Kelet- 

 Indiiibol s egyet Jeruzsdlembol. 



Haldemann S. S. a «Proc. Acad. Nat. Sc. Philad.» 

 1 842. evi kiadvanyiiuak 1 84. es 1 96. lapjain ket i\j ame- 

 rikai Daplinia-iajt ii- le. 



Z\DDACH az 1844-ikevbon megjeleut «Syuopseos Cru- 

 staceorum Prussicorum prodromus» miiveben nehiiny 

 Cladocerilt is felsorol, melyek kozott van .") Daphnia, 

 egy Sida, 5 Lynceus es egy Polyphemii.^. Leir egy lij 

 fajt is Daphnia bracliyura neven, a mai Daphnella 

 brachyurdt. 



LucAS 1 846-ban Daphnia acuminata nev alatt egy lij 

 fajt ir le az «Explor. d. l'Alger.» ugy.xnezeu evi kiadvsi- 

 nyixban. 



ScHODLER I. E. 184(i-biin az «Arcbiv f. Nixtur- 

 gescliichte» 1846. evi 12-ik evfolyam<iuiik .301. es kovet- 

 kezo lapjaiu «Ueber Acanthocercus rigidas, eiu bisher 

 noch uubekanntes Eutomostracon aus der Familie der 

 Cladoceren» czim alatt egy uj Cladocera-geuust illlit 

 fel s annak egyetlen fajilt jellemezve, anatomiai szem- 

 pontbol is reszleteseu ismertet. E kozlomenye utiin 

 kisebb-uagyobb idcikdzokben tobb is jeleut meg, a me- 

 lyekben reszint a koriibbiiu ismert ftijok poutosabb leiril- 

 siit adja, resziut lij fajokat ismertet. Buviirlataiuiil s iilta- 

 lAban a nemek es fixjok mogkiilonboztetesenel aBAiED W. 

 teremtette liton halad, de a genusok meghatdrozilsiit 

 meg tovabb fejti s nehilny lijat sillit fel. Ily irilnyii 

 elso kozlemenye 1858-ban jelent meg «Die Brauchiopo- 

 deu der Umgegeud von Berliu» czimen a «Jahresberichte 

 der Louisenstadtischen Realschule zu Berlin» 28-ik es 

 kovetkezo lapjam. E dolgozatiibau a Borliu kornyekeu 

 eszlelt Cladocerilkat irja le, meg pedig 44 fajt sorol 

 fel, a melyek mindeniket pontosan jellemzi. E mel- 

 lett osszeiillitja a fiijok synonymjeit is, ennek alap- 

 jiin jelolve meg az egyes fajokat. A M faj az liltala 

 elfogadott genusok kozott a kovetkezoleg oszlik meg : 

 egy Sida, egy Daphnella, G Daphnia, 4 Simocephalus, 

 5 Scapholrbcris, 2 Ceriodaphnia, egy Moina, egy Latho- 

 nura, egy Bosmina, egy Macrotliri.r, egy Acantholeberis, 

 egy Eiurycercus, 4 Chydorus, 2 Camptocereus, egy Acro- 

 perus, 6 Alona, egy Pcracantha, 4. Pleuro,rus es egy 



Polyphemus. A felsorolt genusok kozott lij a Simncepha- 

 ius es a Scapholeberis, a mely utobbinak obtusa faja is lij. 

 Miisodik kozlemeuye 1862-beu jeleut meg «Die Lyn- 

 ceideu uud Polyphemiden der Umgegend vou Berlin» 

 czimeu a «Jahresbericht iiber die Dorotheeustiidtische 

 Realschule » -bau s ebben a Lynceida csahidot koriilirva, 

 felsorolja a belole addig ismert fajokat. A felsorolt fajok 

 kozott azonbau nehiiny lijat is leir ; a Polyphemidae csa- 

 liidbol pedig felemliti a Polyphemus peiliculiis-t. Egy ev- 

 vel kesobbeu, aziiz 1863-bau, «Neue Beitriige zur Natur- 

 gescliichte der Cliidocereu ' czimii ertekezeseben ossze- 

 foglalja miudamaz ismereteket, a melyek addig a Lynceida, 

 a Polyphcmida es Leptodorida csakld alakjaira vonatko- 

 zolag megjelentek. Az egyes genusokat es fajokat reszle- 

 tesebben ismerteti s nemi kritikiival a synouymeket is 

 osszeiillitja. A felsorolt genusok kozott nehiiny lijjal is 

 taliilkozunk, miuok peldiiul a Rhipopliilus es a Lynceus 

 genusok. A Polyphemida csaliidnak tengeri alakjait is fel- 

 veszi muukiija keretebe es vegre fiiggelek gyauiiut a Sars- 

 tol leirt Monospilui nemet is ismerteti. A felsorolt ne- 

 mekuek es fajoknak systematikai nevjegyzekevel fejezi 

 be e dolgozatiit, kimutatva, hogy az emlitett hiirom csa- 

 liidbol addig 70 fiij volt ismeretes. A legtobb fajra vouat- 

 koz6Iag jellemzo rajzokat is kozol, minek kovetkezteben 

 munkiija a fajok meghatilroziisilniil ertekeben sokat nyer. 

 E muukiija megjelonese utfln figyelmet a Daphniddkra 

 iriinyitja kiilouosebbeu, es 1865-beu az «Archiv fiirNiitur- 

 gesohichte» 31-ik kotetenek 283-ik lapjiln «ZurDiagnose 

 einigcr Daphnidon» czim alatt a 3 lij Bosmina- es 2 lij 

 Daplinia-fiijntik rovid jellemzeset adja. A kovetkezo 

 1866-ik evbeu az «Archiv fiir Natm-geschichte » 32-ik ko- 

 tetenek l-s6 6s kovetkezo lapjaiu «Die Cladoceren des 

 frischen Haffs nebst Bemerkungeu iiber auderweitig vor- 

 kommende verwaudte Arten» czimii kozlemenyebeu a 

 megelozo evbeu rovideu jellemzett fajokat reszletesen 

 leirja, de evvel kapcsolatbau kiilouoseu a Bosmina geuus- 

 bol tobb, miis biiviiroktol igen kiiloubozo leldhelyek- 

 rol ismertetett fajok kritikailag osszehasonlito lelrdsdt is 

 nyujtja s miutegy osszefoglalja a Bosmina genusra vo- 

 natkozo addigi ismereteket. Az 1877-ik evi «Programm 

 der Dorotheenstiidtischen Realschule» 77-ik sziimiiban 

 «Zur Naturgeschichte der Daphniden» czimil ertekezese- 

 ben rovid jellemzes kisereteben a Daphniddlat hilrom 

 alcsaliidra, uevezetesen a Lkrphnrnae, Bosminae es 

 LyncodapJininae alcsaliidra osztjii fel s reszben sajiit 

 megtigyelesei, reszben az u'odaIom adatai utiin ismert 

 osszes fajokat ezekuek kereteu beliil tiirgyalja. Felsorol 

 osszesen 41 fajt, a melyek kozott a syuonymek tekintetbe 

 vetelevel tobb, nevezetesen 7 lijat is megiillapit. Ez er- 

 tekezesenek legfubb becse abbau vau, hogy az addig meg- 

 jelont u-odalmi adatokat osszefoglalva tartalmazza. 



A norveg biiviirok kozott Loven volt az elso, a ki 

 figyelmet nagyobb mertekben iriinyitil a Cladoceriikra 



