alatt megjelent ertekezeseben Leptodora hyalina nev j 

 alatt egy igen erdekes es feltiino uj uemet es fajt ismer- 

 tet, de ev\-el kapcsolatbau ismerteti a Bijtho trcplms lon(ji- 

 manus-t is, a melyet legeloszor Le^dig irt le a svajczi 

 tavakbol. 



Zaddach ]S55-ben az «Arcliiv fiir Natm-geschichte» 

 21-ik koteteben «Holopedinm gibberam, ein nenes Cru- 

 Btaceum aus der Familie der Braucliiopoden » cziinu erte- 

 kezeseben egy iij Cladocera genust es fajt ir le, a melyet 

 Konigsberg mellett allo vizekben talalt. .Jellemzo ez alaki-a 

 az, hogy slgastapogatoi osztatlanok, negy izbol allanak ; a 

 3 elso iz majduem egyenlo hosszu, a i-ik csak \ s-ilt eri 

 el a tobbinek es csucsan -3 sorte vau. Panczelja a hilt- 

 oldalon inijsosau ivelt s sokkal szelesebb, miut hosszu. 

 Labai arauylag liosszura uyultak. A fajnak es illetve ge- 

 nusnak jellemzesen kiviil azonbau anatomiai adatokat 

 is uyujt. 



ScHMABDA L. «Zur Natm-gescliichte Aegyptens» czimii 

 faimistikus dolgozatilban, a mely l855-ben jelent meg a 

 «Deukschrifteu der kais. Akad. der Wisseusch. zu Wieu» 

 7-ik koteteben nehilny Cladoceriit is ismertet s ezek ko- 

 zott "2 Daphnia ■ es egy Li/nceus uj fajt. 



Bdegeksdijk «Laud- enZoetwater-Schaleudieren» er- 

 tekezeseben a «Herkolfs Bomostoffen voor eene Fauna 

 van Neederland I. » 1857. evi kiadvilnyilban a Cladoce- 

 rilki-a is kiterjeszti figyelmet s ezek koziil 10 fajt emlit 

 fel Nemetalfold faimiijilbol, de sem erdekesebb adatokat, 

 sem uj fajokrol leir^st nem kozol. 



Chyzer KoKNfiL es ToTH Sandok 1857-ben a magyiir- 

 orsziigi Cladoceriik tanulmiinyozdsiit kezdik meg es a 

 «Magyarhoni termeszetbariit» 1857. evi l2-ik ftizeteben 

 «Budapest videken eddig taMlt hejanczokrol» czim alatt 

 osszesen 6 fajt sorolnak fel. Ezeket az adatokat Chyzer 

 KoRNfeL l85S-bau a «Verhaudl. d. k. k. zoolog.-botan. 

 Gesellsch. in Wien» 1S58. evi folyamiiban «Ueber die 

 Crustaceeu-Fauna Ungarns» kozlemenyeben iijoliig fel- 

 sorolja. 



A Cladocerdkra vonatkozo ismeretek torteneteben 

 egesz uj korszakot alkot Leidig F. « Naturgeschichte 

 der Daxihuiden» czimii 18€0-ban megjelent classicus 

 munktijiival, a mely morphologiai, hystiologiai, anato- 

 miai es embryologiai szempontbol egyarilut alixpvetd 

 iranyt jelel meg es alapveto adatokat kozol. Az illtiiliiuos 

 testalak tilrgyaliisa utiin behatoan ismerteti az egyes 

 szervek anatomiai viszonyait. Attekinteset adja az euro- 

 pai eddig ismert fajokuak s azokat osszehasoulitolag 

 diagnostizillja. Felsoroit 5"2 fajt, a melyek kozott 10 uj is 

 van. Az Altala vizsgiilt fajoknak mindeu tekintetben 

 kimerito leiiViSilt adja ; de ezenkiviil fiiggelek gyauiint 

 mellckeli a mils buvilroktol ismertetett fajok rovid le- 

 ii-ilsilt is. 



Leydig nyomiin legeloszor T6th Sandou indul meg, 

 a ki a magy. tud. Akademia «Mathem. es term. tud. koz- 



lemenyei»-nek l-s6 koteteben 1861 -ben «A budapesti 

 kandicsfelek — Cladocera» czimii dolgozatiibau a Leydig 

 adatai aliipjan mouografiailag ismerteti a Cladoceriikat es 

 leirja az Altala megfigyelt 15 fajt. Ugyancsak a m. tud. 

 Akademia emlitett kiadviluyainak 186!2-ik evi 2-ik kote- 

 tebeu «Pest-Budilu lS(il-beu taliilt Daphuidilk» czimii 

 dolgozatd.bau utilnpotlolag meg 6 fajt ismertet. Az 

 1 86 1 -ben megjelent dolgozatiinak adatait TOth S. azou- 

 ban a «Verhandl. d. k. k. zool.-botau. Gesellsch. in 

 Wieu» iSlil-iki evfolyamaban is kozli «Die Eotatorien 

 und Daphuien der Umgebimg von Pest-Ofen» kozleme- 

 nyeben. 



A fajoki'a vonatkozo ismeretek, de kiilonosen a Clado- 

 cerak rendszeres beosztilsa, csalildjaikuak, nemeiknek es 

 fiijaiknak poutos korvonalozilsa koriil elvitiizhatatlau er- 

 demei vaunak Sars G. 0. sved buviirnak, a ki a «Videus- 

 kabsselsk. Forhandl. in Chi-istiania for 1861» kiadvixnyii- 

 ban «Om de i Omeguen af Clu-istiania forekommende 

 Cladocerer» dolgozatilbau 15 fajt sorol fel, ezek koziil 

 '.I ujat. Ezekeu kivul azoubau meg piir iij geuust is tillapit 

 meg s ezek a kovetkezdk : Iliocryptus, Drepanotrix, 

 Ophryoxus es ]\Ionospilus. Ugyanezeu kiadviinyuak 

 ugyauezeu evfolyamiiban es ugyanezeu czim alatt foly- 

 tiitja buvilrlati adatainak kozleset es folytatolixg jellemzi 

 a Holopedium genust, leirja a Limnosida fromlosa uj 

 nemet es fajt. A Daphnia geuusbol 10 fajt sorol fel, a 

 melyek kozott 8 uj. A Ceriodeplmia genusbol 5 fajt ir le 

 2 iijjal. A Bosmina. genusnak felemlitett 4- faja kozul 3 uj. 

 Az Ilioeryptus genusuak ket fiijilt emliti s ezek koziil az 

 llyoeryptus acutifroiis uj. Az Alona genusbol 4 uj iajt 

 ismertet. A Chydorus genusbol a Chydorus latus uj fajt 

 ismerteti, toviibbil feliUIItja a Streblocerus es Anchistropus 

 uj geuusokat. V(3giil systematikai sorrendbeu osszeilllitja 

 az iiltala talillt fajokat. A «Nyt. Magaz. for Naturvidensk. » 

 folyoiratnak 1863-ik evi 12-ik koteteben «Om en i Som- 

 mereu *ls62 foretsgen zoologisk Eeise i Christiania 

 og TrouiUijems Stifter» czimii kozlemenyebeu a gyiij- 

 tott Eiikok kozott tobb Cladocenit is sorol fel, mig 

 ugyan e folyoii-atnak 1 864. evi 1 3-ik koteteben « Om en i 

 Sommeren 1863 foretagen zoologisk Eeise i Christiania» 

 miisodik dolgozatiiban a Cladocenik koziil 6 lij fajt ismer- 

 tet. Igen nagyfontossilgu az 1865-ben megjelent «Norges 

 ferskvaudskrebsdyr. Forste afsuit. Brauchiopoda. I. Cla- 

 docera Ctenopoda» uagyobb dolgozata, amelyben i Sida 

 fajnak, a Limnosidafrontosa lij nemnek es fajnak, 2 L>aph- 

 nella es 1 Latona fajnak, toviibbii a Ilolopediwm yibbe- 

 r«/n-nak behato ismertetese mellett rendszertani beoszta- 

 siit kozli a Cladoceruk-nak egy meghatiirozo tdbliizatban. 

 A «Prodromus descriptionis Crustaceorum » miiyeben, 

 mely 1876-ban jelent meg, 3 tengeri fiijt sorol fel s eze- 

 ket reszletesebben is ismerteti. 



EuKEN A. 1862-beu az «Ofvers. Vetensk. Akad. For- 

 haudl.» 18-ik koteteben «Ou markliga Crustaceer of 



