orclningen Cladocera funna i Dalarne» kozlemenyeben 

 leirja a T>aplinia setigera es Arantholeheris dentata lij 

 fajokat. Kajzol azonbau meg egy Holopedium azei-ii ala- 

 kot is, a mely a Holopedium-ot osszekapcsolnii a Daph- 

 n»rt'Akal, de nem uevezi el. 



HoQAN R. a Dnphnia Schajf'eri-re vonatkozo egyee 

 adatokat kozol «On Daphnia Sehasfferi» ertekezes^ben, 

 a mely a «Raport of the 31 meetiug of tlie British asso- 

 ciat. f. advanc. of seience Trausact.» 18G2. evi kiad- 

 vilnyilban jeleut meg, de semmi fontos biivslrlati ered- 

 m4nyt sem nyiijt. 



NoRMAN A. M. az lS63-ik evbeu megjeleut «On Acau- 

 tholeberis, (Ijilljeborg) a geuiis of Eutomostraca new of 

 great Britaiu» czim alatt az «Annals and Magaziue of 

 Natural History»-bau poutosau leirja es rajzolja az Acan- 

 tholeheris currirostris es Ac. sordida fajokat. Kozlemeuye 

 kulonosen azert fontos, mert e nemet 6 talsilta meg leg- 

 eloszor Angolorszilgbau. E buvilr azonban BRADY-val 

 kozoseu 1867. evbeu nagyobb dolgozatot is kozol «A Mo- 

 nograph of the british Eutomostraca belougig the fami- 

 lies BosminidsB, Macrothricidae et LynceidiB» czim alatt, 

 a melybeu a uevezett csalildokbol 34 fajt ismertet s ezek 

 kozott egy iijat. Miudaunak dacz.ira azonban, hogy nagy- 

 r^szt a Baied nyomdokait koveti, egeszen mellozi a Lyn- 

 ceida csaLldbau megkulouboztetett geuusokat s az Alona, 

 Pleurorus, Acropcrus es Camptocercus genusokat a Lijn- 

 ceus geuusba egyesfti. Csupiiu iiz Euryeercus es Monos- 

 pilus nemeket tartja meg. A felsorolt uemek es fajok 

 kozott azonbau nagyou sok az olyau, a mely Augol- 

 orsziigbol ismeretleu volt. 



Saccardo a felsoolaszorszilgi Cladocerilk kozul sorol 

 fol uehiinyat 186i-ik ^vben megjelent «Aui maletti 

 Entomostracei viventi nella proviucia di Treviso» dolgo- 

 zatilban. 



Leydig nagy muve utiin az elso nagj'obb szabiisu 

 6s behato megfigyelesekeu aliipulo kivillobb muuka 

 Mi^iLLER P. E. «Daumarks Cladocei-a» mouographiilja, 

 a mely 1867-ben a «Naturhist. Tidsskr.» .5-ik kotete- 

 ben jeleut meg. — A Diiuiiibol addig ismert Cladoce- 

 rilkat systematice tiirgyalja. Kritikailag irja le a taliilt 

 fajokat 8 a synonymek pontos jegyzeket is kozli. A tekin- 

 telyes sziimban ismertetett fajok, nemek szerint, a kovet- 

 kozoleg oszlanak meg : 1 Sida, 2 Daphnella, 1 Latona, 



1 Holopedium, 7 Daphnia s ezek kozott 1 uj ; 3 Simo- 

 cephalm, 1 Scapholeheris, 7 Ceriodaphnia, melyek kozott 



2 uj ; 1 Moina, 2 Macrotlirix, 1 Drephanotrix, 1 Latho- 

 mira, 7 Bosmina 4- lij fajjal ; 1 Acantholeheris, 1 llio- 

 cryptus, 1 Eurycercus, 3 Camptocercus, 3 AcrojJcrus, 

 melyek kozott 1 lij ; 1 Alonopsis, 1 3 Alona 3 lij fajjal ; 

 6 Pleuro.rus, 2 Chydorus, 1 Monospilus, 1 Rtlyphcmus, 

 1 Bythotrephes, 2 Podon, 2 Evadne es 1 Leptodora, vegre 

 a Phrixura rectirostris lij nem es lij faj. A felsorolt fajok 

 csaknem miudeuikere vonatkozolag jellemzo rajzokat 



kozol s a diin szoveg melle valamennyi fajnak latin dia- 

 gnosisiit is mellekeli. 



CzERNiAWSKY 1868-ban «Material ad zoogeophr. Pon- 

 ticam»-ban pilr Cladoceriit is ismertet; de ezek mind 

 tengeri alakok. 



Plateah F. «Eecherches sur les Crustaces d'eau douce 

 de Belgique» kozlemenyeben, a mely a «Memoires cou- 

 ronnes et Memoires des savauts etrauges, publies par 

 TAcademie royale des sciencos, de lettres et des beaux- 

 arts de Belgique» 18C8. evi kiadviinyiibau jelent meg, 

 rovid anatomiai ismertetes mellett 6 fajt sorol fel. A fel- 

 sorolt fajok valameunyieu a Lynceida csaliiduak miir 

 konibban ismert alakjai, de valameuuyien a Lynceus n^v 

 aM vannak foglalVa. 



FoKEL 1873-bau mogkezdett tanulmiiuyai alapjiin 

 «Faune profonde du lac Leman» czim alatt ket kozle- 

 menyt tesz kozze, a melyek koziil egyik a «Jahresver- 

 samml. d. Schweiz. natm-f. Gesellschaft»-nak 1873., a 

 miisik pedig az 187i. evi kiadviiuyiibau jelent meg s 

 miudkettoben piir Cladoceriit is emlit. A «Notice sm* 

 rhistoire natm'elle du lac Leman» czimii 1876. evi &-te- 

 kezeseben szinten emlit piir fajt az Cladoceriik koziil. 

 A "Zeitschr. fiir wiss. Zoologie» 30-ik kotetenek p6t- 

 koteteben « Faunistische Studien in den Siisswasserseen 

 der Schweiz» ezim alatt tobb sviijczi to fauniijiinak is- 

 mertet^se kapcsiin 7 Cladoceriit sorol fel. Ez ertekezese 

 kiilonoseu azert foutos, mert kimutatja, hogy a Cladocenik 

 kozott bizonyos oly fajok vaunak, a melyek a nagyobb 

 tavak uyilt tiikoren eluek, s ezeket pelafiicusoh-ui\k ne- 

 vezi. Eunek az l87S-ban megjelent ertekezeseuek adatait 

 nehiiny lijabbal bovitve, 1879. 6vben «Lesfaunes lacustres 

 de la region subalpine» lijabb dolgozatiibau ismet kozli az 

 «Associatiou fi-an^. pour ravauceui. de scieuces, congr. 

 de Moutpellier» 1870. evi kiadviluyiibau. A «Biologisches 

 Centralblatt» 1883. evi 2-ik koteteben «Die pelagische 

 Fauua der Siisswasserseeu » ertekezese miir tobb adatot 

 tartalmaz, minthogy ebben milr l.j faj vau felsorolva. 



Fric A. 1873-bau a csehorsziigi Cladocenikkal kezd- 

 veu foglalkozni, tobb rendbeli ertekezeseben uagyobb' 

 sziimii fajt sorol fel. Ertekezesei koziil legjelentekenyebb 

 az 1874. evbeu megjelent «Die Krustenthiere Bohmens» 

 czimii, a mely az «Archiv d. uaturw. Landesdm-chfor- 

 sehuug vou Bohmeu» 2-ik kotete 4-ik reszeben a kii- 

 loubozo Riikok kozott 32 Cladoceriit is tartalmaz. — 

 A Daphnida csaliid osszes uemeit Fnic A. a Daphnia 

 geuus uev alil foglalja s a Lynceid<:i csaliidet a Lynceus 

 geuus nev alii. 



KuRz W. a Fric A. iiltal megkezdett ininybau haladva, 

 behatobbau tauulmilnyozta Csehorszilg fauniijiiuak Clado- 

 ceriiit es «Dodekas neuer Cladocereu uebst einer kiu'- 

 zeu Uebersicht der Cladocereufauna Bohmens» czimii 

 dolgozatiiban, a mely a «Sitzungsber. der k. k. Akad. 

 d. Wissenschaften iu Wieu» 1874. evi koteteben jelent 



