10 C'ladocera-fajt tartalmaz s ezek kozott a hi-ptodora 

 hyalindt is, a mely a magyarorszsigi faimilbol addig isme- 

 retlen volt. A m. tud. Akademia «Matbem. term^szettud. 

 Ertesito»-jeuek ISS.j. evi kotetebeu «Adatok a Balatou-to 

 fauuiljanak ismeretebez» czim alatt roviden ismerteti a 

 Balaton-to faimiljabol illtala megfigyelt illlat-alakokat s 

 ezek kozott 12 Cladocera-fajt. Az utobbiak koziil leir 

 egy ujat, toviibbil mint igen erdekeseket, felemliti a 

 Daphnia Kahlberiiiensis-i es Leptodora liijaUnd-i. Emez 

 adatai «Beitriige zui- Keuntniss der Plattensee-Fauna» 

 czfm alatt a m. tud. Akademia esa K. M. Tcrm. Tud. Tiirs. 

 segftkezee^vel megjeleno «Matb. u. uaturw. Bericbte 

 aus Ungam» 1S8.5. evi 3-ik koteteben is megjelentek. 

 A m. tud. Akademia «Mathem. termeszettud. Kozleme- 

 nyei»-nek 188,"). evi 20-ik kotetebeu «Jeleutes.iz 1884. ev 

 nyariln Magyarorsziig kttloubozo videkein vegzett cru- 

 staceologiai kutatci,sok eredmeny^rol» czfmvi kozlemeuye- 

 beu .54 Cliidocera-fajt sorol fel, ezek koziil 18 fajt, miut 

 olyant ismertet, a melyek Miigyarorsziigbol eddig isme- 

 retlenek voltak. 



Pavesi 188.3-bau «Altra serie di ricercbe e studi sulla 

 fauna pelagica dei lagbi italiiini» czimu dolgozatilbau 

 nebiiny oly Cladocerilt is sorol fel, melyeket a felso- 

 olaszorszilgi tavak nyflttukrii fauniijiiban eszlelt. Ez irilny- 

 ban miikodve, Imhof 0. E. a «Zool. Anzeiger» 188:{. 6vi 

 (i-ik evfolyamiiban «Die pelagiscbe Fiiuna und dio Tief- 

 seefauna der zwei Savoyerseen Lac du Boiu"get imd Lac 

 d'Auuecy» ertekezesebeu 7 oly Cladocertit sorol fel, a 

 melyek az emlftett tavak uyilttuki-i fauuiijtlt nepesftik. 

 E kozlemeuye utilu ugyaucsak az emlftett folyoirat 

 1884. ^vi 7-ik evfolyamiiban «Weitere Mittheiluug uber 

 die pelagische Faima der Susswasserbecken» czfm alatt 

 3 polagicus Cladoceriit sorol fel. A «Zeitsclu-. f. wiss. 

 Zoologie» 1884. evi 40-ik koteteben «Eesultate meiner 

 Studieu ttber die pelagische Fauua kleiuerer und gros- 

 serer Sttsswasserbeckeu der Bchweiz» czfm alatt osszegezi 

 korilbbi kozlemenyeinek vegeredmenyet s ebben 8 Cla- 

 doceriit emlft fel. A «Pelagische Thiere aus Sttsswasser- 

 becken in Elsass-Lothriugeu » kozlemeuye a «Zool. Au- 

 zeiger» 188.5. evi 8-ik evfolyamiiban szinteu tartalmaz 

 pilr adatot a Cladocerilkat illetoleg, miuthogy 5 faj vau 

 benue feljegyezve. 



Zachaeias 0. a «Zeitschr. f. wiss. Zoologie» 1885. evi 

 42-ik koteteben «Studien iiber die Fauna des grossen 

 uud kleineu Teiches im Eieseugebirge» czfm alatt a kii- 

 lonbozo iillatalakok kozott 4 Cladocenit is felsorol. 



b) Az anatomiai ismerctekrc vonatkozo adatok. 

 A CladocerAk auatomiai viszonyainak ismerete j6for- 

 miiu karoltvo haladt a fajokra vonatkozo ismeretekkel, a I 

 meuuyibeu miir a legregibb buviirok uyujtottak e tekiu- 

 tetbeu egyes adatokat. A legelso biivilr, a ki a legttibb, es 

 e tekiutetbeu megkozelitoleg helyes adatokat kozol, 

 megis MuLLER 0. Fe., a ki foleg a kttlso testalakot s a 



fclbb szerveket ismerteti, btir leguagyobb reszt orizmolo- 

 giai szempontbol. Nagyobb jeleutosegii a «Schrifteu der 

 Berliu. Gesellseh. uatuii. Fr.» 1785-iki 6-ik kotetdben 

 megjeleut «Von dora mopsuasigen Zackenfloh» erteke- 

 zese, minthogy ebbeu a Daplinia sima — Simocephalus 

 vetidus fajt artiuylag behatoan ismerteti. 



Nagyobb jeleutosegii es ugyszolva alapvetci a Cla- 

 docertik auatomiai ismereteit illetoleg .Jueine L., a ki 

 «Histoire des Mauocles» czfmii miiveben mtlr igeu sok 

 fontos adatot kozol, a melyeket osszefoglalva es kibo- 

 vftve «Sm- le Monocle puce Daplmia pulex» ertekezeseben 

 a «Bull. des Scienc. Soc. Philom.» Madviluyainak 3-ik 

 kotet^ben tett kozze. 



Steadss H. Eug. «Memoire 8ur les Daphnia, de la 

 Classe des Crustaces» es «Sur les Daphnia de la Classe 

 des Crustaces» kozlemeuyeibeu, melyek koziil az elsii a 

 «Memoir. du Museum» 181'.». evi 5-ik es 1820. evi G-ik 

 kotetebeu, a mtisodik pedig az «Auu. geuer. de Scieuc. 

 j)hys. 1820. evi 7-ik kotetebeu jelent meg, torteueti &i- 

 tekintest nyujt az elotte miikodott biivilrok adatair61 s 

 azutiin a Daphnidk kimerfto anatomiai lefriistlt kozli. 



Gruithuisen Fb. V. P. a oNova Acta Acad. Leop. 

 Carol. Nat. Ciir. » 1828. evi 14 ik kotetebeu «Ueber die 

 Daphnia sima und ihren Blut-Ki-eislauf» ertekezeseben a 

 SimocepJialus retulus auatomiai ismertetesevel kapcso- 

 latosan behato ismerteteset adja e rilkfaj verkeringesi 

 rendszerenek. E nyomon haladva 1832-beu Peety M. az 

 «Isis» folyoiratban «Ueber den &oisIauf der Daphuien» 

 rovid kozlemouyeben tobb hasouszerii adatot ismertet. 



Kiviilo becsii Loven L. «Evadue Nordmanui et hit- 

 litsokiiudt Eutomostracou » mouographicus dolgozata, 

 mely a «Konigliga Veteuskabs-Akademiens Handliugar» 

 1835. kotetebeu jeleut meg. E dolgozat ugyanis az 

 Erad/ne Nordmanni-nak minden tekintetben kimerfto, 

 miutaszerii anatomiai lefriisilt tartalmazza. Ehhez sora- 

 kozik es evvel egy raugbim iill Schudler J. E.-uek 

 «Uebor Acanthocercus rigidus, eiu bisher uoch imbe- 

 kauntes Eutomostracou aus der Ftxmilie der Cladoceren» 

 dolgozata, mely az «Archiv fiir Naturgeschichte » 1846. evi 

 12-ik evfolyiuuiibau liitott utipviltigot. Schodlee e dol- 

 gozatdban azonban nem csupiin az Acanthocercus rigidus 

 = currirostris reszletes leirtisiira szorftkozik, hauem ossze- 

 hasoulf toliig mtis Daphniiikra vonatkozo adatokat is kozol. 



BAiRD-nak, LiEViN-nek, FiscHEE-nek, ZADDACH-nak es 

 LiLL.jEBOEG-nak a fajokra vouatkozo ismeretek fejlodes- 

 torteueteuek tiirgyaliisiluiil felemlftett dolgozatai vala- 

 menuyien tobb vagy kevesebb auatomiai ismertetest is 

 tartalmaznak, de valameunyit tulsztirnyalja LEiDiG-uak 

 «Naturgeschichte der Daphuideu» czfmii klasszikus mim- 

 kiija, a melybeu az irodalmi adatok tekiutetbe vetele 

 mellett, ouiillo biivilrlatok aliipjiln, a Cladocerilk anato- 

 miai viszouyai liltaliluossiigban es reszletesen igen be- 

 hatoau vauuak ismertetve. 



Daoat, Gladoceia. 



2 



