10 



A Leydig ntan mukodott Iniviirok, az iUtala meg- 

 teremtett alapon baladva, vagy csak a Cladoceriik egyos 

 szerveiuek, vagy pedig egyes csaliidoknak, nemeknek es 

 fajoknak reszletesebb anatomiai ismerteteset nyiytjiik. 

 igy Ledckart lS60-bau «Ueber das Vorkommen eines 

 saugnapfartigen Haftapparates bei deu Daphniden und 

 vei-wandten Krebsen» dolgozatiibau, mely az «Ai-chiv fiir 

 Naturgescbichte» 25-ik koteteben bltott napviliigot, az 

 dltala lefrt Ecadm polypla-moules szivokorongjilt ismer- 

 teti reszletesen. 



Claus C. a «Wiirzburger uatm-w. Zeitschi-.» lSfi2. 6vi 

 3-ik kotetebeu «Ueber Evadue mediterranea n. sp. und 

 polyphemoides, Leuck. » czim alatt reszletesen ismerteti a 

 nevezett ket fajt s auatomai viszonyaikat illetoleg fontos 

 adatokat kozol. E mellett azouban a Daphuidilk szemere 

 vouatkozo adatokat is nyiijt. 



Klunzingeb 1864.-ben a «Zeitschr. fiir wiss. Zoologie» 

 li-ik koteteben «Einiges zur Anatomie der Daphuieu, 

 nebst kurzeu Bemerkungeu uber die Sixsswasserfauna 

 der Umgegend Cairo's» czim alatt nehdny faj felsorolilsa 

 kapcsim piir, jeleutekteleuebb auatomiai reszletet is kozol 

 a Daphniiikra vonatkozolag. 



LuND L. a «Naturhistorisk Tidsskrift» 1870 — 71. evi 

 7-ik kotet^ben «Bidragtil Cladocerernes morphologie og 

 systimatik» czimeu nagyobb sziimu Cladocera vegtag- 

 jainak behato ismertete.set nyujtja. Erdekes kiilouosen 

 az, hogy a nevezett biivilr a kordbbiaktol elteroleg a Cla- 

 docertlk potrohvegtagjait iillkapcsi liibakuak tekinti s 

 ezeknek, valamiut a riig6knak s esetleg az iillkixpcsokuak 

 szerkezete alapjiln osztiilyozza az iiltala vizsgdlt fajokat. 



Az egyes fajokra szoritkozo anatomiai munkiik kozott 

 legelso helyen iill es majdnem p<lratlau Weismann A.-uak 

 a «Zeitschi-. fiir wiss. Zoologie» 1874. evi 24-ikk6tetebeu 

 megjelent «Ueber Bau uud Lebenserscheinungen von 

 Leptodora hyalina» czimii ertekezese, a mely a nevezett 

 fajnak miudeu tekintetben kimerlto anatomiai leifiisiit 

 nyujtja. 



KuRZ W. a «Sitzuugsber. der Math. Natnrw. Classe der 

 k. Akad. d. Wiss. iu Wieu» 1875. evi kotetebeu «Ueber 

 androgyne Missbilduug bei Cladoeeren» ezim alatt aCIa- 

 doceriikniil addig ismeretleu liimuossegnek piir erdekes 

 esetet ismerteti az anatomiai m6dosuIatok leirilsilval kap- 

 csolatosan. Vizsgiilatai folyamilbau a Dnpknia puJex-ne\ 

 az ivarszervre szoritkoz6 feloldali himnosseget ^szlelt, mig 

 a Daphnia Sc]idff'eri-ne\, Ahnia quadimi(jidaris-nii\ a fel- 

 oldali himu6ss6g miir a kiilso alakbau is mutatkozott. 



Claus C. 1875-ben «Die Schaleudrtise der Daplmiden» 

 ^•tekezese, mely a «Zeitsohr. fiir wiss. Zoologie» 25-ik 

 koteteben jelent meg, reszletes adatokat tartalmaz az 

 eloszor LETDio-tol ismertetett hejmirigyekre vonatko- 

 zolag. Ugyan 6 lS76-bau a milr emlitett folyoirat 27-ik 

 k6tet6ben «Zur Kenutuiss der Organisation nnd des fei- 

 nern Baues der Daphniden uud verwaudter Cladoeeren» 



ertekezeseben tobb iriluyu auatomiai adatot k6z6l iigy a 

 Daphniilkra, valamint mas Cladocertiki-a vouatkozolag is. 



Kiviilo fontossAgu es igen sok lij adatot tartalmaz 

 Weismann A.-uiik a «Zeitschr. f. mes. Zoologie» 1877. 6vi 

 2S-ik kotetebeu k6zl6tt «Beitrage zurNatm-geschichte der 

 Daphniden » czimii czikksorozata. Ebbeu a czikksorozatban 

 e biivilr ugyauis kiilon^seu az ivarszervekre es a petek 

 fejI6d68&'e vouatkozo igeu erdekes adatokat k6z6l. Ezeu- 

 kfviil a Daphuidiik eletjeleleusegere vonatkozo megfigye- 

 leseit is publikiilja, a melyek kiil6u6sen a Daphnidak igen 

 feltiino ktil6nb6z6 szinenek okdt magyariizziik. 



Claus C. «Zm- Keuntniss des Baues uud der Orgaui- 

 sation der Polyphemiden » s a Denkschi'. d. matb. naturw. 

 Classe d. k. Akad. d. Wisseusch. Wieu» 1877. evi folya- 

 miiban megjeleut ertekezese b.ir kivillolag a csaMdnak 

 tengeri alakjait tiirgj^alja, de a Polyphemun 6s Bythotrephes 

 genusokra vonatkozo anatomiai adatokat is tartalmaz. 



Grubee A. es Wbismann A. « Ueber einigo ueue oder 

 unvollkommen gekanute Daphuiden » tiirsertekezes6kb6u, 

 a «Berichte d. Freiburger uaturforseh. Gesellsch.» 1878. 

 evi kiadviluyiibau, kimeiito auatomiai ismerteteset uyiijt- 

 jilk az iiltalok vizsgiUt ket Moina fajnak, nemkiil6ubeu a 

 Macrothrix laticornis es Vasithea rectirostris himjenek. 



FouKEST H. E. «Ou the anatomy of Leptodora hya- 

 lina» 6rtekez6se, mely a «Fouou. K. Microsc. Soc» 1879. 

 evi 2-ik k6tetebeu jeleut meg, semmi fontos lijabb adatot 

 uem tartalmaz. 



Az elobbeuivel majdnem egyenrangii ZACHARiAsO.-uak 

 «Ueber die amoboiden Bewegungeu der Spermatozoeu 

 von Polyphemus pediculus» kozlemenye a «Zeitschr. fiir 

 wiss. Zoologie» 1885. evi 41-ik k6teteben, mely joformiin 

 csak megerositi LEYDio-nak ide vonatkozo adatait. 



c) A fejlddesi viszonyokra vonatkozo adatok. Milr 

 Muller 0. Fr. k6z6l «Entomostraca seu insecta testacea» 

 czfmii miiv^beu nehiiny, a Cladocerilk fejlodesviszo- 

 uyaira vonatkozo adatot, miudamellett Jurine L.-t te- 

 kinthetjiik az elsonek, a ki a Cladocerilk dltaMnos fej- 

 lod^sviszouyai felol a legelso, alapveto vizsgtilatokat kozli. 

 E biivilr «Histoire des Monocles» miivebeu a Daphnia 

 pulex petebariizdolodilsilt es embryojiiuak fejlodeset tAr- 

 gyalja, jollehet csak vdzlatosan. 



Sokkal alaposabbak azok az adatok, a melyeket 

 Zaddach uyiijt 1854-beu «Uutersuchungeu iiber die Eut- 

 wickelung und den Bau der Gliederthiere» munk;ijiiban 

 es joformiin 6t tekiutbetjiik littorouek a Cladoceriik 

 fejlodesviszonyainak ismerteteset illetoleg. Munkiijilban 

 a vegtagok keletkezeset tiirgyalja s kimutatja, hogy a 

 Daphuiiikuiil embryokorban egy miisodik iUIkapcsi p.ii- is 

 vau, a mely azonbau a fejlodes kesobbi szakaiban el- 

 enyeszik. 



LuBBocK L. «An account of the two methods of re- 

 production in Daphnia and of tlie structure of the Ephip- 

 pium» k6zlemeuyeben a «Philos. Transaction » 1857. evi 



