11 



koteteben kiilonosen a t^li petdknek, vagyis az epliippin- 

 moknak fejlod^set tfirgyalja. Uyen iranyii. Smitt F. A. 

 «Sur les ephijipies des Daphnies» kozlemenye is a «Nova 

 Act. Societ. Upsal.» 1859. evi kiadvanyAban, a ki leirja, 

 hogy az 1 !S59-ik evi marczius havaban nagymennyisegii 

 epliippimnot taliilt egymassal osszefiiggesben s evvel 

 kapcsolatban jellemzi a Daphnia magna es a Simocepha- 

 lus vetidus ephippiumilt. 



MetschnjkoffE. a «Zeitscln:. fiir wiss. Zoologie» 1SG6. 

 evi 16-ik koteteben «Embryologische Studien an Insec- 

 ten» kozlemenyeben nehany eszrevetelt kozol a Moina 

 brachiata fejlodesere vonatkozolag s azt mondja, hogy a 

 bardzdolodasi gombok magja kell hogy milr a bar.lzdolo- 

 diiskor meg legyen. E mellott azonban a csiralemozekfej- 

 lodese felol is nyiijt nehiiuy adiitot. 



MuLLER P. E. «Bidragtil Cladoceremes Forplantnings- 

 historie» czimen a «Naturhist. Tidsskrift» 1868. evi 1.3-ik 

 koteteben nagy fontossiigii adatokat kozol, a melyeket 

 kiilonbozo Cladoceriik pete- es embryofejlodeso koriil 

 tett biiv^rlatai alapjiin ert el. Vizsgdlta a Holopedium 

 (jihherum, Daphnia (jaleata, Leptodora Iii/alina, Bytho- 

 trephes Cederstromii cs Sida crystallina petefejlodeset a 

 petefeszken beliil, a nyiiri petekben az embryo fejlodeset 

 8 a postembryonalis fejlodest. Kimondja, hogy a Clado- 

 cerak peteiknek fejlodesere nezve kozepeu iillanak a 

 Myastorok, tovsibbii a Lepkek es Dipteriik kozott. Sze- 

 rinte a petefeszek es a csira fejlodese azonos az Aphisoke- 

 val s a pete negy sejtbcil kepzodik ; de a Poli/phemus-n&l 

 6s a Moimi-nA\ csak egy sejt kepezi a petet s ebben szek- 

 testecskek nincsenek. Keszletesen ismerteti az embryofej- 

 lodest is. 



DoHEN A. a (iJeuaische Zeitschr. fiir ]\Iedic. und Na- 

 turwiss.» 1870. evi 5-ik koteteben «Untersuchungen iiber 

 Bau uud Entwickelung der Ai-thropoden » kozlemenyenek 

 3-ik folytatiisiiban «Die Schaleudriise imd die embryo- 

 nale Entwickelmig der Daphnien » czim alatt kiilonosen 

 a Daphnia lonciispina fejlodeset tiirgyalja s ebbol nehiiny 

 szakot pontosan ii- le. Kozlem^nyenek nagy jelentoseget 

 kiilouoseu az nyiijt, hogy o mutatta ki eloszor a Cladoce- 

 nik tejlodessorozatiibau a Nauplius-stadiumot. 



Sars G. 0. «Om en dimorph Udvikling samt Gene- 

 rationwexel lios Leptodora» ertekezcsebeu, mely a «For- 

 liandling. i Vidensk.-Selskab. i Clu-istiania » 1873 — 74. 

 evi folyamdban jelent meg, kimutatja, hogy a Leptodora 

 nemzed^k vAItozAson megy dt s a nyiiri petekbol kibixvo 

 embryok nem meunek ilt iitalakulilson, hanem csak a teli 

 petekbol kibiivok. Ezzel kixpcsolatban behatoan ismerteti 

 a teli petekbol kibuvo embryok fejlodeset. 



Weismann A. «Ueber die Bildung von Wintereieru bei 

 Leptodora hyalina» kozlemeuye a «Zeitschr. fiir wiss. 

 Zoologie» 1876. evi 27-ik koteteben a Leptodora hyalina 

 teli peteinek fejlodeset ismerteti. 



Spangenbeeg Fe. 1877 egy kis kozlemeuyt ad kozre 



a «Gottiug. Gel. Anz.»-ban «Ueber Bau und Entwicke- 

 luug der Daplmiden» czimen, a mely nehiiny, jeleutekte- 

 len adatot tartalmaz a Daphnidk fejlodestani viszonyau-a 

 voniitkozolag is. 



Weismann A. a «Zeitschr. fiir wiss. Zoologie» 1877. 

 evi 28-ik koteteben «Beitriige zur Naturgeschichte der 

 Daphnoiden» czim alatt 6uiiII6 buvilrlatok aliipjiiu tilr- 

 gyalja a Daphnoidiik petefejlodeset, az embryo fejlodesd- 

 nek osszefiiggeset az auyai magzatvizzel ; tovtibbii a ter- 

 mekenyiiles befolydsdt a teli petek kepzodesere. Ugyaue 

 folyou-atnak 1880. evi 33-ik kotetebeu ugyanilyen czim 

 aliitt folytatja vizsgiilati adataiuak kozleset. Eloadja a 

 Daphuiiik ondoszalacskiiu-a es kozosiilesere, az idoszaki 

 szaporodiis keletkezesere vonatkozo megfigyeleseit. E te- 

 kintetbeu megkiilonboztet : polycyklikus, monocyklikus 

 es acyklikus fajokat. 



Grobben C. az « Ai-beiten aus d. zool. Instit. der Uni- 

 vers. Wien» 1879. evi 2-ik kfiteteben «Eutwickelungs- 

 geschichte der Moina rectirostris » terjedelmes dolgozatii- 

 ban a Moina rectirostris es Moina paradoxa fajok petein 

 vegzett fejlodestfini tauulmiiuyait kozli. Az iiltahinos fej- 

 lodest illetoleg ket szakot kiilonboztet meg es vizsgiila- 

 taira tiimaszkodva oda nyilatkozik, hogy nagyon valo- 

 szfnii, mikent az osszes Dajjh^iidk-mi] a pete feliileti ba- 

 riizdolodiison — superficiel — megy ilt. 



d) A rcndszcrtani ismeretek fejlodesere vonatkuzo 

 adatok. A Cladocerakra vonatkozo rendszertani ismere- 

 tek karoltve Viiltoztak es fejlodtek a faj- es anatomiai 

 ismeretekkel es az utobbiak hezagossiigtival kapcsolatbau 

 kezdetbeu szinteu hezagosak volt. A legelso buvdrok fel- 

 adatukat nem is anuyira az ismert Cladocera fajoknak 

 csalildokba valo osztiisiibau kerestek, hauom inkiibb az 

 ismert uehilny fajuak az lillatrendszerbeu valo elhelyeze- 

 seben. Ebbeu az ii-ilnyban a legelso adatokat LiNNfi-uel 

 taliiljuk, a ki az 6 idejeig ismert Cladocenikat «Monoco- 

 lus» nev alii foglalta s az Insectiik koze sorolta. 



MuLLEE 0. Fe. az iiltala ismert osszes Cladocertikat a 

 Polyphemus kivetelevel, az «Entomostraca» csoport Bi- 

 valiia-i koze foglalja, a melyet az 6 iiltala megkiilonboz- 

 tetett Criistacea alaksorozatba oszt. 



Lateeille 1806-ban a Cladocerd,k koziil a Lynceus es 

 L>aphnia feleket osztiilyoziisiiuak 4-ik rendjebe, a Mono- 

 pJdhalmia rendbe, mig a Polyphemus-t annak G-ik — 

 Cephalopta — rendjebe sorolja. E beosztiison 1817-ben 

 azonban mslr vdltoztat es azosszesCIadocerdkat a «Brau- 

 chiopoda» 5-ik reudjebe csoportositja. 



Milne-Edwaeds 1840-beu az u'odaImi adatokra til- 

 maszkodva, a Cladocerilkat Daphnoides nev alatt a 

 «Brauchiopodes» csoport oniillo rendjeve emeli. 



Zenkee miir a termeszetes osztillyziist ervenyesiti 

 akkor, mikor 1854-ben a Milne-Edwaeds «Phyllopodes» 

 reudet a «Daphuoides» renddel «Branchiopoda» onilllo 

 rendbe egyesiti. E uyomon indultak meg es haladnak a 



