12 



mai buvarok is, avval a kiiloubserjgel, hogy egyesek a 

 tulajdoukex^eni PlnjUuj)oih)k-iit6s I kipkniddl: -nt iiz Ostra- 

 codok-kal (iBrancliio^Mda» rendbe egyesitik, luiut peldaul 

 Gebstaeckee, milsok pedig a l'hyll(ipodok-at cs Daphiii- 

 cZa/c-ataz Osir«cof?oA:-t61 elkiilonitvc, « l']ii/ll(>podaf> rendet 

 alkotnak s ezen beliil megkiilonboztetik a «Branchio- 

 poda» es a «Cladocera» alreudeket, miut azt peldaul 

 Clads kozkezeu forgo tankouyveben is tal;lljuk. 



A Cladocerak reszletesebb osztalyozasaban az elso 

 lepest Steauss H. E. tette 1819 cs lS2()-bau «Memoire 

 siu- les Daplmia de la Classe des Crustaces» dolgozataban, 

 a melyben a 1'olypJiemus ee Lijnccus neveket a Daph- 

 nidk-kal egyesiti s ezekbol egy onallo csakldot alkot. 



Baird W. 1850-ben «The Natm-al history of the Bri- 

 tish Entomostraca» miivebeu az tlltala ismert tekiutelyes 

 szamu fajokat 3 csakidba osztja, uevezeteseu a « Dapli- 

 niadae», a «Polijphemidae» es a «Liinceidai'.» csaladokba, 

 a mely beosztast az utiiua miikodott buviirok Sars G. 0. 

 fellepeseig valiimeuuyieu kovettek. 



SaesG. 0. 1865-ben «Norges ferskvandski-ebsdjr, For- 

 ste afsnit. Branchiopoda. I. CladoceraCtenopoda» czimii 

 fontos dolgozatexban a Cliidocerak kozott a «Calyptomera» 

 es «Gymnomera» fo csoportokat kulonbozteti meg. Az 

 elsoket a «Ctenopoda» es «Anomopoda» alcsoportokba 

 osztja, az utobbiakat az «Onychopoda» es ii itHaplopoda» 

 alcsoportokba kiilouiti. Emez alcsoportokban iiztiin 8 

 ouiillo csaliidot kiilonboztet meg. Saks G. O.-nak eme 

 beosztiisa ma is irixnyiido s az ogyes lijiibb buvsirok csupiln 

 a csaliidok korvonaloziisiibau ternek el lenyegteleniil. 

 Igy peldiiul Geestaecker a Saes G. O.-fele DapJinidae, 

 Bosminidae es Lyncodaphnidae csakldokat a «L>aphnii- 

 dae» csaliidba egyesiti, toviibbil a Sididac es Holopedidae 

 csaliidokat «Sidiac» csakidba fogliilja ossze. Evvel szem- 

 ben aztiiu megktilonboztet «Podontidae» csakidot a Z-b- 

 don es FA-adne genusokkal, a melyeket Saes G. 0. a 

 «Polyphoniddk» csiiliidjAba sorolt volt. 



A legujiibb es a Sars G. O.-feletol feltiinoeu eltero osz- 

 tillyoziist LuND L. kozli 1x70 — 71. evi «Bidrag til Clado- 

 cerernes morphologi og systemiitik » ertekezeseben, amely- 

 ben a sziijszervek es a vegtagok szerkezetenek alapjiin 

 «Polypliemidae» , «Daphnidae» es «Sididae» csaliidokat 

 kiilouboztet lueg oly formiin, hogy a «Daphnidac», Bos- 

 minidae, Lyncodaphnidae es Lynccidac csakidokat a 

 «Daphnidae» csaltldba egyesiti. 



e) A i>hi»iolofjiai cs hiologiai riszonyokra vonat- 

 kozo adatok. Miir MiiLLEK O. Fr. nyujt nehiiny oly bu- 

 viirlati adatot, a melyek a Cladocenik physiologiai viszo- 

 uyaira vonatkoznak, de az elso reszletesebb feljegyzeseket 

 .TuKiNE L. munkiijabol ismerjiik, a ki a Cladoceriik egyes 

 szerveinek behatobb ismerete alaxjjiln, elettani miiko- 

 des6ki"6I is nyujt magyarilzatokat. Igy kimutatja egye- 

 bek kozott, hogy a himek erzo tapogat6piirja a kozo- 

 siiles alkiilmiival olelciszerv gyiiniint miikodik. Steauss 



H. E., ScHADLER, Gruithuisen, Loven, Baied, Lievin, 

 FiscHER, Saes G. 0. es LEiDiG-ig a Cladocenikkal foglal- 

 kozo buvilrokuiik egesz sorozata, nyujt egyos felvihlgosf- 

 tiisokat a kiiloubozo szervek physiologiai miikodeserol ; 

 de Zenkee az egyediili, a ki kiilonoseu ily iriinyban kez- 

 dett volt miikodni es a «Miillers Archiv» 1851. evi kote- 

 teben «Physiologische Bemerkmigen iiber die Diiphnoi- 

 den» kozlemenyebeu a Cladocenik iigynevezett mellek- 

 szemeuek elettaui jelentoseget vitatja. Nezete szerint a 

 Cladocertik e szerve azonos az Evezolilbu rdkok s tlltald- 

 ban a Nauplius-ltirviik szemevel es az embryokntll egy- 

 szerii feuyerzesre szolgtil. 



A Cladocerilk kiilonbozo szerveinek elettani miiko- 

 deset pontos auatomiai viszonyokra ttimaszkodva, Ley- 

 DiQ nyujtja 1860-ban megjelent « Naturgesohichte der 

 Diiphuideu», tobbszor emlitett miiveben. De tiz egyes 

 szervek 61ettaui miikodesenek ismertetese mellett kiter- 

 jeszti figyelmet a biologiai viszouyokra is. Erdekes, hogy 

 tobb ftijuiil epidemikus betegsegeket okozo noveuyi- es 

 taliln illlati elosdieket is eszlelt, a melyeknek jelenletet 

 1876-bau Claus C. es 1880-ban Weismann A. is konsta- 

 tiilja. Kiviil6an fontos azonban e ttlrgyban Metschnikoff 

 E.-nek «Uber eine Sprosspilzkrankheit der Daphniden» 

 kozlemenye a «Virchow Arch. f. path. Anatomie» 1884. 

 evi 96ik koteteben, a melyben a Daphnia maijna egy iij 

 epidemikus betegsege reszletesen vau ismertetve. 



E csoporthoz sziimithato Weismann A.-nak «Ueber 

 die Schmuckfarbeu der Daphnoiden» ertekezese a «Zeit- 

 schrift fur wiss. Zoologie» 1878. evi 30-ik kotetenek p6t- 

 fiizetebeu, a melybeu a kiilonbozo Cladocertiknill mu- 

 tatkozo feltiino szfnnek jelent6'sege es oka van fejte- 

 getve. 



A biologiai viszonyokra vouatkozo speciiilis buvilrla- 

 tok legelso nyomait Schmankewitsch W. J. «Ueber das 

 Verhiiltuiss der Artemia salina, Miln. Edw. zur Artemia 

 MiihlhiUisenii, Milu. Edw. und dem Genus Brtinchipus, 

 Schaff»czimii ertekezeseben talilljuk a «Zeitsclu'. fiir wiss. 

 Zoologie» 1875. evi 25-ik koteteben. Ez a buviir ugyauis 

 a I)aplinia magtni-val tenyesztesi kiserleteket vegzett s 

 azt talillta, hogy gyeuge s6s vizben feunakadtls nel- 

 kiil pI, ha azonban a s6s viz siiriidik, a himek gyorsan 

 megjelennek s a kozosiiles utd.n a n6'stenyek ephippiu- 

 mokat kepezuek. Ugyan e jelenseget taltilta a homersek 

 emelkedesevel is. Ez inlnyu vizsgtlI6dtlsait tovilbb foly- 

 tatva «Zur Kentniss des Einflusses der ausseren Lebens- 

 bedinguugen auf die Organisation der Thiere» czimii erte- 

 kezesebeu a «Zeitsclu-. fiir wiss. Zoologie» 1S77. evi ii9-ik 

 koteteben tobl) r;ikkal tett kiserleteinek eredmeny^t 

 kozli. Kiilonoseu figyolemmel kiserte a s6svizuek hatilstit a 

 Daplrniiik-rn s ewel ktipcaolatosan ket uj s^svizi fajt ir 

 le : a Daphnia degeneratd-t es a Daphnia rudis-t. 



A Cladocertik eletm6djara vonatkoz6 legterjedelme- 

 sebb es j6formiin osszefoglalo ismereteket Hellich B. 



