13 



nyujtja «Die Cladoceren Bohmens» dolgozaUban s kiilo- 

 nosen elujoveteloket fejtegeti. Szerinte, nem tekintve a ko- 

 rilbbi biivilrok illtal tett partlakd, nijilt tiikri es fenck- 

 laht fajok megkiilonbozteteset, a Cladoceriik tartozkodiisi 

 uegy csoportba oszthatok helyiik tekiutetebol : 1 . uoveny- 

 ben gazdag es ktilonosen nildas partok kozeleben lakok, 

 2. a part-fenek iszapjaban lakok ; 3. homokos part fene- 

 ken lakok es vegre 4. a partok kozeleben .szabadon ide- 

 oda iiszok. 



E megkiilonboztetes azonban, miut liithato, csupsin 

 a partliikokra vouiitkozik. 



Kivilloan erdekes vegre e tekintetben Weismann 

 A.-nak «Ueber Bau imd Lebenserscheinimgen von Lep- 

 todora hyalina Lillj.» ertekezese, mely a nevezett fajnak 

 pontos megfigyeleseken iilapulo eletmodi viszouyainak 

 ismerteteset uyujtja. 



f) Faunistikai ismeretckrc vonatkozo adatok. A kii- 

 lonbozo fauna teriiletek Cladocera-fajainak osszegyiijte- 

 sere nomcsak Em-6pa ktiloubozo orszilgaiban, hauem az 

 idegen viHgreszekben is taMlkoztak biivdrok. A legelso 

 famiistikai munka kiilouben MuLLEn 0. Fk. dolgozata, a 

 mely a Diluia es Norvegia Cladocera fauniljiira vonatkozo 

 adatokat tiu-talmazza, mint milr czime is mutatja. 



JuBiNE L. munkilja a geufi vizeket nepesito Clado- 

 cerilk jegyzeket kozli. 



Az angolorsziigi ftiuna Cladocerdit 1837 — 1850-ig 

 Baird W. foglalja ossze, lS(i7-ben pedig Norman and 

 Brady kozos dolgozatukban bovitik ki az angolorszdgi 

 Cladocera fajoki-a vouatkozo ismereteket. 



Oroszorszilg Cladocera fauuiijiit legeloszor Fischeb 

 S. mutatja be 184.9 — 18o4-ig Szeutpetervdr kornyeken 

 tett megfigyelesei alapjiin. Ezen adatokat I87(i-ban Hud- 

 DENDORFF A. .jO fajuak a felsoroliisilval tetemeseu 

 boviti. 



Sved- es Norvegorszilg Cladocera fauuiijiira vonatko- 

 zolag, mint feutebb liittuk, a legelso adiitokat Mi ller 

 0. Fe. uyujtotta. Utiluna kiziirolag a svedorsziigi fajok 

 osszegyiijtesevel Lilljbbokg foglalkozott IS.^S-ban, s a 

 norvegorsziigiaknak tauulmiluyoziisilval pedig Saks G. 0. 

 18(J1— lS76-ig. 



Diiniilnak fauuajilb6I a Cladocera fajokra vonatkozo, 

 MOllee 0. Fe. illtal nyujtott nehiiny adatot 18(37-ben 

 MiJLLFR P. E. boviti ki sziimos, reszbeu csupilu Dilniixra, 

 reszben pedig a tudomilnyra nezve is lij fajuak felsoro- 

 Msilval. 



Belgium fauuateriileterol Plateau sorol fel uehdny 

 Cladocera fajt, de adatai bizonyiira csak kis toredeket 

 kepezik az egesz faunilnak. 



Olaszorszilg Cladoeera fauniijiiuak uehilny alakjilt 

 Panesi jegyzi fel 1883-ban, vaI6sziu(inek tiirtom azonban 

 hogy ebben a tekiutetbeu sokkal gazdagabb SACCABDo-nak 



1 Sfil-ben megjelent kozlemenye ; csak az a kilr, hogy 

 tartalmilrol nem szerezhettem tudomiist. 



Csehorszilg faimiljab6I a Cladocerilkat Fbic A. ismer- 

 teti eloszor 18(17 — 1872-ig megjelent kozlemeuyeibeu. 

 Ez adiitokiit tetemeseu boviti Kuez W. 1 874-ben es vegre 

 befejezi Heilich B. Is77-ben 96 fajuak a felsoroItlsAval. 



Nemetorszilg Cladocera fauniijiit kiil6ub6z6' idoben 

 es kiiloubozo videkeken t6bb buviir tanvilmiinyozta. 

 A legelso ily ir.inyu, terjedelmesebb feljegyzeseket Lie- 

 viN kozli 1 848-bau Dauzig kornyeken tett megfigyelesei 

 alapjiiu; Schodler .J. E. 184(i — 1877-ig Berliu koruyeken 

 es a Frisches Haff-bau tett tauulmiinyai alapjilu gazda- 

 gitja a nemetorszdgi Cladocerilk fauuiljilt. 



E buviirok melle sorakozik vegi"e 18(iO-bau Leydio 

 uagyfoutossiigu miivevel, a melyben azonban nem csupiin 

 Nemetoi'szilgra vouatkozo adatok vannak. 



Sviijczuak JuKiNE L. iiltal legeloszor tanulmiinyo- 

 zott Cladocera fauniijiib61 187S-bau Lutz A. sorol fel 

 4:2 fajt, melyeket Bern k6ruyeken eszlelt. Ehhez jiiruluak 

 FoREL-nek 1873— 1883-ig es iMHOF-nak 1883— 1884-ig a 

 Gen£i-t6ra vonatkoz6 vizsgillatai utjiln elert eredmenyek. 

 LuTz A. kiilonben meg Leipzig fiiuuiijilb61 is sorol fel 

 35 fajt. 



Magyarorszilg Cladocera fauniijilbol a legelso adato- 

 kat Chyzer K. es T6th Sandor k6zli 1858— 1862-ig 

 Budapest es koruyekeu vegzett vizsgiiI6diisai alapjiin. 

 Ezon adatokat tetemesen bovitik WiERZEjSKi-nek a tiitrai 

 tavakra vouatkoz6 ISSI — 18S3-iki kozlemeuyei cbDaday 

 J.-uek Erdely es Magyarorsziig igen kiilonbozo pontjain 

 tett megfigyel^sein aliipul6 kozlemeuyei 1882 — 1885-ig. 



Az Em-opiln kiviil fekvo foldreszek fauniljtlb61 Fischee 

 S. Szibiria es Egyptom fauutljAb6I sorol fel fajokat 

 B az ut6bbieb61 Schmakda L. es Klunzinger is 1864 — 

 1867-ig. 



Baikd W. 1859-beu Palesztina fauuiijiibol ismertet 

 Cladocerilkat, Lubbock lS.j4-beu del-ameriktii, King pe- 

 dig 1854 — 1865-ig ausztnlliai Cladocertikiit ir le. 



Eszak-Amerika Cladocera fauntijiibol 1842-ben Hal- 

 DEMAN S. S. kozol adatokat, mig 187S-btm Bikge E. A. 

 nagyobb sztimii fajt ismertet es k6ztiik 19 ujat. Az ide 

 vonatkozo adatokat Herrick L. C. is gazdagitja 1879-ben 

 es kiilouosen lS85-ben. 



A Cladocertlk azouban nemcsak a zoologusok figyelmet 

 vonttlk magukra, hauem a paltBontoIogusoket is. Az ez 

 iriiuyban felebredt figyelem btir nem volt gazdagon jutal- 

 mazva, mindazouiiltal nem maradt eredmeuyteleu, mert 

 Heyden C. V. Eett kornyekerol sztirmaz6 barna szeuben 

 D«/>A?t?rt-ephippiumokat taltllt, a melyeket iiMeyer's 

 Palaeoutogi-iiphica» czimii miivenek 1862. evi lO-ik k6- 

 tetebeu ismertet es a 10-ik ttibla 25-ik tlbriljiin lerajzol. 



