14 



2. Az altalanos testalak. 



A Cladocer^k illtald,nos.sagban a paranyi, miki'oszk6pos 

 illlatkak koze sorolliatok, mert bar leguagyobb reszuk 

 szabad szemmel is liitliato, de szervezeti viszonyaikat 

 nagyito tiveg nelkiil nem vizsgillhatjiik. A legkisebb ala- 

 kok a Lynceida-csnliii fajixi, mig a leguagyobbak a Tkqih- 

 w(</a-csa]fid Daphnia-iajai s vegi-e az oriiist repriBsentiilja 

 a Leptodora hyalina, a /je/)to(/o/'»f?(/e-csalildbau. 



A testalak a Cladocerilkuill ugyixu uem villtozik feltii- 

 noeu tiig korliitok kozott ; de miudazouiiltal egyes ne- 

 mekuel es fajokuiil meglehetoseu szembeotlo elterest talil- 

 luuk. A mig ugyanis a Leptodora lii/aliiai teste karosu, 

 hossziira uyiilt es igen szembeotloeu tiigozott, annyira, 

 hogy egy, a vizben elo rovarliirviihoz hasonlit inkilbb, 

 mintsem a Cladoceriik typusiihoz ; addig milsfelol az osz- 

 szes tobbi fajok feltiinoen megrovidiilt, osszenyomott, 

 tojilsdad vagy egeszen gombolyodott testiiek mindeu va- 

 lodi, sot joformiin liitszolagos izeltseg uelkiil. Igeu jel- 

 lemzo azoubau a CIadocerd,k illtaliinos testalakjiira az a 

 ket lemezii liej, a mely egeszen a kagylokera emlekezte- 

 toleg leggyaki-abban az egesz testet elfedi, vagy pedig 

 ritkiibban a testnek csak igen csek^ly reszet takarja. 



A Cladoceriik teste kulonben, szemben a tobbi maga- 

 sabb riikokeval, magas fokvi elsatnyuliist mutat a ta- 

 gozottsiig tekinteteben s ennek oka bizouyos fokig epen 

 a ket lemezii hejnak eroteljes fejlettsegeben keresendo. 

 Igen szembetiiuoeu bizouyitjilk ezt a Lcptodora Iii/alina 

 es a Po/(/p/w;Hi/c/«6'-csaliid iilakjai elsatuyult es csak a 

 torzsnek kis reszet borito liejaikkal. Ugyauis a Leptodord- 

 nill kapcsolatban a hej elsatnyuhisilval, a test magasfokii 

 tagozottsiigot mutat s az egesz testet sziliirdabb koz- 

 takaro boritja ; ellenben az osszes tobbi Cladoceriikndl, 

 melyeknel e hej eroteljesen fejlett, a test joformiin tago- 

 zatlau s igeu finom koztakaro boritja, a fejrol szabadou 

 emelkedo agastapogatok es a helyvilltoztatilskor a hejbol 

 kioltheto utopotroh kivetelevel, melyekuek feltileteu a 

 koztakaro sziliirdabb osszeillliisu. 



De biirmenuyiro elsatnyultnak Mtszik is a Cladocerdk 

 teste tagozottsiig tekiutetebol, mindazouiiltal a test veg- 

 tagpiii-jainak szilma, toviibbii a fejlodestani adatok alap- 

 jiiu hatilrozottau kimutathato, hogy a test teuyleg tago- 

 zott, ha miudjiirt liitszolagosan is. A tagozottsilgot leg- 

 nehezebben mutathatjuk ki a fejen, a melyen a rajta 

 l^vo vegtagpilrokuak megfelelo 6s-szelveuyek uyomtala- 

 nul olvadtak egybe. A potrohou milr csak vagy latszolag, 

 mint a Lynceiddk-nA\ es a Polyphcmus-n&\, vagy pedig 

 tobbe-keYesbbe eleseu lepuek fel a szelveuyek s vegre a 

 Lcptodora hyaUiid-nA] az utopotroh is tagozott, a mi 

 kiilouben az osszes tobbi alakokuiil uem fordiil elo. 



A testet alkoto, tenyleg letezo, vagy csak liitszolagos 

 szelveuyek sztima a kiilonbozo Cladocenik kiiloubozo 

 csaMdjaiuiil kisebb-nagyobb korliltok kozott ingadozik. 



a mit kiilonben a kovetkezo tilbliizat erzekeltet legjob- 

 ban : 



Tehilt legkevesebb a 1'oliiphcmiis es legnagyobb a Lep- 

 todora testszelveuyeiuek sziima, a melynek teste egyiittal 

 a legelesebb tfigozottsiigot is mutatjix. 



A test szelveuyeiuek csoportosuLlsa szeriut a Clado- 

 cerilk testen miir a koriibbi biiviirok is tobb tiijat kti- 

 lonboztettek meg, de az egyes tiijiikat illetoleg eltero 

 nezetekkel taliilkozuuk. A konibbi biiviirok iiltaliiban 

 fejct, tort es potroht kiilonboztettek meg, vezereltetve 

 ama hiitoldali bemelyedestol , a mely a Sididae es 

 Daphnidae csakidok igen sok fiijiiuill, uemkiilonben a 

 Polypjhemus pediculus-n&\ is milr elso tekintetre szembe- 

 otlik s a fejet a tortol elviilasztani Mtszik. A htltoldali be- 

 melyedes azonban LiEViN-t, ugyszinteu FiacHER-t es 

 LiLLJEBOEG-ot is tevutra vezette, a menuyiben kiilonosen 

 az elso biivdr a Ihlyphemus-nak tuliijdonkepeni fejet, a be- 

 melyedes szem elott tartiisilval, fejre es toira kiilouitette 

 el. Str.a.dss miir miis szempoutbol indult ki, mikor a Cla- 

 docerilk testen a fej-, a tor- s a potroh-tiijat kiilon- 

 bozteti meg ; mert 6 peldiiul a test hejain kiviil fekvo 

 egesz mellso testreszletet fejuek tekinti. 



Leydig, elteroleg az elotte miikodott biiviiroktol, a 

 Cladocerak testeu fejet, tort, potrohot es utopotrohot 

 kiilonboztet meg ; de megjegyzi, hogy eme testtiijak 

 csak is abbau az esetben kiilouboztethetok meg mind- 

 nyiljan, ha a hatoldalou a fej es a tor kozott megvan a 

 bemelyedes, ellenkezo esetben a fej a torral osszenove 

 fejtort kepez. Es LETDiG-nak eme felfogiisiit majdnem 

 valamenuyi ujabb biivilr koveti s csupiiu Gerstaeckek 

 A. a feltiinobb Mv^tel, a meuuyiben BEONN-uak «Die 

 Klassen und Orduungen des Thierreichs» uagy kiadvii- 

 nyilbau az illtalii dolgozott s a Eiikokat tiirgyalo sza- 

 kasziiban csupiin fcj- es tdrzsi&]&i kiilonboztet meg, az 

 elsot « cephalothorax » -nak, az utobbit «abdomen»-nek 

 uevezve. 



Tekintettel a szervek elhelyoz^sere es a fejlodestani 

 vizsgillatok adataira, biir uem is liltszik minden esetben 

 teljeseu igazoltuak, eu a Cladocerilk testtiijainak meg- 

 klilonboztetesenel Leydig elveit kovetve, fcjet, tort, po- 

 trdhot es utdpotrohot kiilonboztetek meg. 



A fej — caput — egyike a test legelesebbeu elkiilouiilt 

 tiljainak, a mely a szemeket, az erzo- es ilgastapogatokat, 



