15 



az ajkat ^s rdgokat zflrja magrtba, a torzshoz viszouyitva 

 azonban a ktilonbozo csal;idok alakjainal kiiloubozo nagy- 

 sagii. A IbUjphcmiddk feje peldiiul a torzsnek majdnem 

 fel6t teszi ; a Leptodoriddkn&l mslr joval rovidebb s alig 

 eri el anuak egyliarmadat. A Lyncciddk kozott egyes 

 nemekuel a fej oly kicsiny, liogy joforuiiin csak a torzs 

 kiegdszito fiiggeleke gyanilut tunik elo, mfg mdsokual oly 

 tetemes nagysiigot er el, liogy a torzs bossziiuak majd- 

 nem felet teszi ki. A Lyncodnpliniddk-uaX a fej ariiuylag 

 tetemeseu nagy, mindaziiltal soha sem eri el a torzs fel 

 nagysilgilt, ^pen mint a Bosminida csaMduill sem. — 

 A Daplmida csalild kiilciubozo uemeiuel a fej nagysilga a 

 torzsehez viszonyitva, igen tilg korbitok kozott v^ltozik, 

 s6't e tekintetben m6g az egyes nemek kiilonbozo fajainill 

 is taliilunk eltereseket. A Iktphniddk csalildjiibau kiilou- 

 beu az ariluylag leghosszabb fejet a Daphnia Kahlhcr- 

 giensis-nel s a vele kozel rokon azou 1 >aphnidk-nA\ taliil- 

 juk, a melyeket Schodler «Hyalodaphnia» genus nev 

 alatt foglalt ossze, csak kevessel rovidebb a torzs felhosz- 

 sziiuiil. E viszouyt takiljuk uemileg a SididiikuAl is, m/g 

 elleubeu a Holopediddk-n&\ a fej elenyeszoen kicsiuy s a 

 torzsnek meg egy negyedeuel is alig uagyobb. 



A fej kiilonben, uem tekiutve a rola emelkedo vegtag- 

 pilrokat es szerveket, a melyek egy magukra is feltiinoeu 

 jellemzik es konnyen felismerhetove teszik, majduem 

 mindeu esetben elesebbeu van a torzstol elkiiloniilve, a 

 mi kiilouosen akkor tuuik jobban a szembe, ha az iillatot 

 oldalrol tekintjiik. Ugyauis a legtobb esetben vagy has- 

 es hiltoldali, vagy ueha csak hasoldali bemelyedes vii- 

 lasztja el a torzstol. A Polyplicmiddk-nal a fej es a torzs 

 kozott igen eles hiltoldali bemelyedes Itithato, mig a has- 

 oldali sokkal csekelyebb ; a Leptodoriddk-n{\\ elleubeu 

 sem a hiit-, sem a hasoldalon niucs bemelyedes s a fej 

 eszrevetleniil megy ilt a torzsbe. A Lynceida csakid alakjai 

 kozott csupiln az Eurycercusok-nii\ van nemi nyoma a 

 hiitoldali bemelyedesuek, mig az osszes tobbi nemek 

 alakjaiuil a hiitoldali bemelyedesuek meg uyoma is 

 hiiinyzik s csupsln a hasoldali van meg, a mely aztilu 

 anniil elesebb es epen ezert anuiil szembetuuobben Vil- 

 lasztja el egymiistol a ket testtiijat. A Lyncodaphniddk- 

 n;il a fej es a torzs hatiirvonaliibau megtaliiljuk iigy a 

 hiit-, valamint a hasoldali bemelyedest, de az elobbi esak 

 csekelyfoku, mig az utobbi szembetiino. A Bosminiddk- 

 uill a li;itoldali bemelyedes teljeseu hi;iuyzik, de evvel 

 szembeu a hasoldali oly feltiino, hogy auuak alapjiln 

 mindjiirt elso tekintetre is jol megkiilonboztethetjiik a 

 fejet a torzstol. A Daphniddk csiilildjiinak kiilonbozo 

 nemeiuel a hiit- es hasoldali bemelyedes igeu ktiloubozo 

 fejlettsegii. A Sididdk-n&l eleseu fejlett miud a h^t-, mind 

 a hasoldali bemelyedes, v^gre a Holoj)ediddk-nA\ a hiit- 

 oldali bemelyedes elmosodott s csiik a hasoldali vau ele- 

 sebben kifejlodve. 



A milyen tiig korliitok kozott Viiltakozik a fejuek el- 



kiilouiiltsege, ^pen oly tiig korbltok kozott Viiltakozik 

 alakja is. A Iblyj^hemiddk-n&^, s meg feltiinobbeu a Lcpto- 

 doriddk-n&\, a melyeknel a fejpiinczel joforuiiiu teljeseu 

 hiiinyzik, a fej majduem egeszen hengeres. A Li/nceiddk- 

 uiil a fejuek alakja tobbe-kevesbbe hiiromszogalaku, a 

 Ijyncodaphniddk-n&\ es Bosminiddk-n&\ kupalakii, vagy 

 bizonyos iokig VLLynceiddk- era, emlekezteto. A Daphnida 

 csabid kiiloubozo nemeinel igen viiltozo a fejuek alakja : 

 nehiiuy genusuiil tobbe-kevesbbe kerekitett csiicsu kiipot 

 kepez ; milsokuill majdnem gomb- vagy felgombalakii, 

 mig a Daphnia Kahlhergiensis-ne\ s .altaldban a Schodlee- 

 fele «Hyalodiiphuia» fajokuiil pyi-amisalakii. A Sididdk- 

 uiil kis mertekbeu meguyult heugert kepez a fej, vagy 

 felgombalakii. A Holopediddk-n&\ vegre kerekitett csucsii 

 kupra emlekezteto fejet talillunk. Altalilban azt mond- 

 hatjuk, hogy a fej alakja szoros kapcsolatban iill a fe- 

 delszerii fejpiluczel alakjAval 6s terjedelmevel. 



A fejen majduem valiimeunyi Cladoeertluiil meg- 

 kiilonboztethetiink /'c/tef//f, liomlokot es ormdnyt. 



Kfcjtctd alakja az egyes csaI;idokn;il, de sot meg az 

 egyes nemekuel es fajokuill is igen vdltozo. A Polyphe- 

 middk fejtetoje kisebb-nagyobb mertekbeu ivelt s csup;iu 

 a szem alapjiln van rajta gyenge bemelyedes. Evvel ellen- 

 tetben a Leptodoi'dk-e egyenesnek mondhato s csupiin 

 alapjiln van kisse kipiiposodva. A Lyncciddk-n&l, Lynco- 

 daphniddk-n&\ es Bosminiddk n&\ a fejteto iiltaliiban lej- 

 toseu ivelt s esupiiu egy-ket Lynceida faj kepez kivetelt, 

 a melyeknel a fejteto majd szembetiinobben ivelt, majd 

 pedig kisse mell fele, csiiknem egyenes vonalbau ir;inyul6. 

 A Daphniddlc csalildjdban egyes nemeknel hulliimos, a 

 mennyiben kozepen tobbe-kevesbbe oblozott s az obol elott 

 majd ivelt, majd egyenes, az obol mogott pedig majd egye- 

 nes, majd lejtos, miijd pedig domboruiin ivelt. ASimoceplia- 

 lusok-n&\ es a legtobb Daphnia fajuiil a fejteto feltiiuob- 

 ben ivelt a Daphnia Kahlbergiensis es kozetleu roko- 

 nainak kivetelevel, a melyeknel vagy egyenes, vagy pedig 

 folfele ivelt, illetve felholdalakii. A Sididdk fajaiuiil vegre 

 a fejteto minden esetben lejtosen, mig a Holopediddk-n&\ 

 mereszen ivelt. 



A homlok — frons — a fejuek mellso s a szemek elotti 

 reszletet kepezi es szinten vagy erosen, vagy lejtosen ivelt 

 a kiiloubozo csalildok kiilonbozo nemei es fajai szerint. 

 A Polyphemiddk-n&\ es a Leptodoriddk-n&\ a homlok 

 mindig ^leseu kerekitett, ellouben a Lynceiddk-n&\, a 

 Lyncodaphniddk-n&\ es a Bosminiddk-n&\ lejtos es hosz- 

 sziira nyiilt s az elso csalilduill az erzotapogatokat igeu 

 gyakran meghalado, majd tompa, majd hegyes csucsban 

 vegzodo ormilnuyii nyiilt, a mely majd kisse mellfele 

 hajlik, majd Idsse hiitrafele es leggyakrabban egyenesen 

 lefele ; a ket utolso csaMduiil ellenben csucsa kerekitett 

 s errol erednek az erzotapogatok. A l>aphnida csalildban 

 egyes nemeknel minden esetbeu feltiinoeu kerekitett 

 a homlok, ellenben a L^aphnia genus fajai igen nagy 



