18 



viiltozik. A Sididdk-nA\ es Holopediddl-n&U^gre HTpotroh- 

 nyulvilnyok, nem kiilonben az oket helyettesito sorteso- 

 rok is liianyoznak s ezek szerepet nemileg az erosen 

 fejlett farksortek alapjiit kepezo nyulvflny v^gezi. 



A potrolmyulvfinyok szilma, alakja es nagysilga, vala- 

 mint ktilso szerkezete is a fajok szerint igen villtoz6, 

 annyira, liogy ezeket a fajmegliatilroziisnd,! is igen j6 

 vitmutatok gyanilnt hasznillhatjuk. De nemesak az egyes 

 fajokniil ternek el a potrohnyulvilnyok egymilstol, hanem 

 meg ugyanazon fajnak kiilonbozo ivaregyeneinel is. 

 Ugyanis a himek potrohnyulviinyai vagy csenev^szek, 

 vagy pedig egeszen hidnyoznak, mintegy feleslegesek 

 lev^n. 



Az utdpotruJt — postabdomen s. cauda — a potroh- 

 nyulvdnyok mogott es illetoleg a farksort^kkel kezdodik, 

 a melyek mellso hatiiriit szembetiinoen jelzik. A testnek 

 e tiijAn milr sem gyiiriizottseget, sem valodi, sem liitszo- 

 lagos szelvenyeket nem taMIimk, valamint nem talilhmk 

 vegtagpiirokat sem. Alakja es szerkezete a kiilonbozo fa- 

 jok szerint igen viiltozik ; majd hossziira nyivlt, ritkiib- 

 ban egyeulo szeles, uegyzet- vagy hilromszogalakra he- 

 gyezett ; majd hiitoldaliiu viijt es csiicsiln elmetszett, 

 vagy kerekitett ; a kiiloubozo fajok szeriut reszben csak 

 hAtoIdali szegelyen, reszbeu csucsiin is jellemzoeu sorte- 

 zett, fureszelt vagy fogazott miud emez elteresek a fa- 

 jok meghatilrozilsiiniil biztos tiimasztopontot nyujtanak. 

 A Pohi2^Ji<'>iiiddli-nii.\ az utopotroh majdnem csenevesz es 

 joformiin csupiln a vegb^Inyiliis szegelye iiltal kepezett 

 szelvenyt alkot, a mely hiitrafele egy gyeng^n ivelt, hosz- 

 szii, heugeres nyulvilnyban folytat6dik es egesz foliileten 

 kis fogacskilkkal ekitett. A Leptodoriddh-nil az utopotroh 

 miir feltiinoen fejlett es elesen izelt ; negyszer oly hosszii, 

 mint a potroh s az egesz test hossziinak '/6-et teszi ki. 

 A Lynceida csaMd alakjainiil az ut6potroh es a potroh 

 hatiiriit egy eles voual jelzi s az utopotroh minden eset- 

 ben ketoldalt lapitott, majd erosen megnyult, hegyes 

 csucsu, majd rovidebb es kerekitett csucsu negyszogii le- 

 mezt kepez, a melynek hiitoldaliin a vegbelnyiliis koriil 

 elesebb, vagy elmosodottabb bemelyedes lilthat6. Szabad 

 szegelyen es egyes esetekben oldalain is kiilonbozo alaku 

 es sziimii sortek, tiiskek es fogacskilk vaunak a kiilonbozo 

 fajok szerint valtakozva es fiijjellemet kepezve. A Lynco- 

 cZap/micZ(i7iut6potrohjasokbanemlekeztetaLj/wce»rfa'^"-era, 

 de egy elesebb bemelyedes miijdnem mindig feltiinob- 

 ben Vitlasztja el a potrohtol, mint amazoket, toviibbii 

 v6ge fel^ keskenyedo es tompiin kerekitett. A Bosmini- 

 rfa'A:-nak ketoldalt lapitott ut6potrohja eszrevetlen foly- 

 tatdsa a potrolmak es csiicsa fele eszrevetleniil keske- 

 nyedve, egyenesen metszett. A Dnphniddk csaMdjil- 

 ban az utopotrohnak vigy alakja, valamLnt szerkezete is 

 a nemek es fajok szerint nagyon villtozo ; egyes esetek- 

 beu peldilvil csiicsa fele mindig feltiinoen keskenyedik, leg- 

 gyakrabban ellenben majdnem egesz hosszilban egyenlo 



sz^les, vagy ritkdbban csuesa feI6 elkeskenyedett 6s h^- 

 oldali Rzegelyen szabdalt. A Sididdk-nA] hossziikils n^gy- 

 szogalakii az ut6potroh, hiitoldiiliin tobbe-kev^sbbe ivelt 

 6s szabad esucsiin kihegyezett. Ehhez hasonlo nemileg 

 a Holopediddk utopotrohja is. Az ut6potroh alakjilbau 

 es szerkezeteben azonban nemcsak a csaMdok, nemek 

 es fajok szei-int van elteres, hanem meg az ivaregyenek 

 szerint is. A mi azonban j6formiln mindig es minden faj- 

 uill megvan az utopotrohon, az az ut6potroh alapjiir61 ki- 

 emelkedo ket farksi^rte es az ut6potroli csucsiin eredo 

 k6t rcgkarom. 



A farksdrtek — setiB eaudales — az ut6potroh luit- 

 oldaliiu, annak alapjto erednek, majd kisebb-nagyobb 

 dudorkilr61, majd sekelyebb vagy melyebb bemelyed6s- 

 bol. A Polijp]temiddk-n&l es Leptodoriddk-n&\ a farksor- 

 tek egeszen hiiinyoznak ; az osszes tobbi Cladocerilkniil 

 megvannak es sziimuk iillaud6au ketto. A Lynceiddh-nk\ 

 a farksortek mindig kis bem^lyedesbol erednek, epen 

 mint a Lyncodnphniddk-niA es Bosminiddk-ntii ; ket- 

 iziiek es majd tollasok, majd csupaszok, a ket ut6bbi 

 csaliidniil minden esetben tollasok es kiilonosen feltii- 

 noen az elsokn^l. A Daphniddk esalddjiinak valamennyi 

 alakjiiniil elesebben van elkiiloniilve a ketlzii ^s tomotten 

 tollazott farksortek alapja, a mely fejlettseg^nek neto- 

 vAbbjilt a Sididdk-nA\ es Holopediddk-n&\ eri el, a me- 

 lyeku^l kis hengert kepez. 



A vcgkarmok — ungves caudales — minden esetben 

 az ut6potroh vegcsucsiir6I erednek. Alakjuk iillandoan 

 sarl6alak ; 6k magok tomor euticuIaiiIlomiinyb61 iillanak. 

 Sziimuk kiv^tel nelkiil ketto; majd egeszen esupaszok, majd 

 egesz hosszukbau fiuomau sortezettek, majd fesiiszeriileg 

 fogazottak, majd pedig korMtolt szdmii uagyobb sort^k- 

 kel ekitettek. A legfeltiinobbek es emlitesre kiilonoseb- 

 ben melt6k a Polyphemiddk vegkarmai, a melyek hosszii 

 sarlokkil nyiiltak meg. 



A vegkarmok alapjiln igen sok CMdoceriiniil meg ket 

 kisehb, sarloaMkii karmoeska is van ; ezek a mcUckkar- 

 mok, a melyeknek jelenleto, vagy hiiinya igen sok eset- 

 ben fajjellemet is k6pez, valamint az utopotrohnak, a 

 farksortekuek es a vegkarmoknak emlitett kiilonbozo 

 szerkezete is. 



Meg kell jegyezuem az ut6potrohra nezve itt meg azt, 

 hogy a vegbelnyiliis es a himivarnjdliis miudeu esetben 

 rajta vau, s hogy a helyvilltoztatdsuiil elenk mozgekony- 

 sd,ga miatt igen nagy szerepet jiitszik. 



A vegtagok. A Cladocerilk vegtagjait szdjelotti ia szdj- 

 mdfidtti n^ytagok csoportjiiba sorolhatjuk. Az elso eso- 

 portba a tapogatdpdrok — anteunie — tartoznak, a me- 

 lyek j6formfin hiltoldali vegtagpdroknak tekinthetok, mig 

 a miisodik csoportba a szdjszervek es a Idbpdrok sorolan- 

 dok, a melyek mindeu esetben hasoldali vegtagpilrokat 

 kepezuek. 



a) Tapogatdk. A tapogat6k valamennyi Cladoceril- 



