19 



nill ket, es egymastol alak, meg szerkezet tekintet^ben 

 elesen eltero vegtagpslr alakj.iban vannak kifejlodve. Az 

 elso tapogatopart kiilonosen elettaui mukodese miatt 

 erzotapogatopiir-n&k, a milsodikat pedig szorkezete miatt 

 dgastapogatopiir-nak kivAnom nevezni. 



Az erzotapogatdpiir-nsk — antennae primi-paris — 

 jelentoseget, a kiilonbozo fajokual tAg korkltok kozott va- 

 riiUo szerkezete miatt, MrLLEH 0. Fr. igen kiilonbozo- 

 kepen ertelmezte s azokat ennek megfeleloleg kiilonbozo- 

 kepen jelezte. Egyes esetokben, s kiilonosen akkor, ba e 

 tapogatok igen rovidek es gyeugedek voltak, Mi-LLEK 0. 

 Fr. «Palpi» nevvel illette, mint a DapJmiddk-Bi es Lyn- 

 ceiddk-et illtalilban ; mig azon esetbeu, ha foltiinoeu hosz- 

 szura nyultak, «Coruicula» gyauilnt emh'tette, mint a 

 Lyncodapliniddk es Bosminiddk erzotapogatoit. Ezen- 

 kiviil azonban, felismerve a nostenyok es himek erzo- 

 tapogatoi kozott levo kiilonbseget s ez utobbiakuak elot- 

 tani feladatiit, «Membraui masculi» elnevezes alatt is 

 tiirgyiilja. ScHXrrEB, ki teljesen felismerte az erzotapo- 

 gatok elettani feladatilt, «Fressspitzen» nevvel jelolte 

 azokat es idegeiket «Gefiihl- und Geschmaoksnerven » 

 neven ismertette. A kesobbi biivilrok valamennyieu 

 osztoztak ScHAFFER-nek e felfogiisiibau, sot az ujabb bii- 

 vilrok oda uyilatkoznak, hogy e tiipogatopiir a csucsiin 

 levo kiiloubozo szerkezetu pillczikilkkal a szaglilsnak ke- 

 pezi vegkesziileket, s oket illtaliibau «szaglopiilczikiik» 

 gyauiiut irtiik es irjilk le. 



E tapogatopiir az egyes csaMdok, uemok es fajok sze- 

 rint igeu kiiloubozo elhelyezesii, alaku, fejlettsegii es 

 szerkezetu, minden esetbou azonbau a fejen, meg pedig 

 annak hasoIdaI<in fokszik, s aunak alakjiitol, uemkiilon- 

 ben a szomek fekvesetol es nagysiigiitol fiigg bizonyos 

 fokig helyzete es alakja. A Polyphemiddk-nA] az erzo- 

 tapogatok kozetlen a szem mogott erodnek ; egesz lefu- 

 tilsvikban egyenloen hengeresek es csupiln a csuesukon 

 iilo, egyenlo hosszu szaglopiilczikiik vannak rajtok kifej- 

 lodve. A Leptodoriddk -n&l szinten a hatalmas szem koze- 

 lebeu fekiisznek az erzotapogatok, de attol kisse tiivo- 

 labb hiitrafele ; korte alakiiak, csokelyszilmu szaglopiil- 

 czikilval es tapintosorte nelkiil. Eme ket csaliiduiil a 

 fejpiinczel hiiinyzilsiival kapcsolatbau az erzotapogatok 

 egeszen szabadou lognak le a fejrol ; az elso csaliiduiil 

 egymils mellott, az utobbiuill egymilstol kisse tiivolabb. 

 A Lynceiddk-n&l az erzotapogatok miuden esetben a hom- 

 lokhoz kozelebb, vagy a tole tilvolabb fekvo szemek alatt 

 rogzillnek a fej homloknyujtviinyiiuak kozelebeu ; orso- 

 szeriiek, es a fejpiinczeltol kisebb-nagyobb mertekben 

 fedettek. A vegkesziilekek valameunyieu megvannak itt, 

 azaz, az erzotapogatok csucsilrol soha sem hiiiuyoznak a 

 szaglopiilczikilk, a melyek vagy egyenlo, vagy pedig ket- 

 fele hosszusilgnak. A tapiutosortek miuden esotben az 

 erzotapogatok kiilso szegelyerol majd azoknak kozepen, 

 majd hiitso harmadiiban, majd vegi-e csu.csclu, a szaglo- 



i pdlczikilkkal egy poutou ereduok. A Ijijncodaphniddk- 

 uiil es a Bosminiddk-nA\, a melyeknel a fej homloka 

 eroseu megnyulva, ormiluyt kepez s a szemek en- 

 uek csucstitol tiivol fekiiszuek, az erzotapogatok az or- 

 milny csucsiin rogziilnek. Az elobbi csaMduiil keskony 

 alaprol uidulva ki, sarloalakban gyeugen hajlottau lialad- 

 nak a hasoldal fele es csucsukon kisse elszelesoduek, 

 feliiletiik vegre hariiutsorokbau lillo kis sortdkkel ekitett, a 

 melyekizolteknektiiutetik fel oket. Az idegvegkesziilekek 

 koziil csupiln a szaglopillczikiik vannak kifejlodve, a mo- 

 lyek koziil egy-ketto a tobbiuel hosszabb s ii csucsfokvesii 

 tapiutosorteket reprsesoutiilja. Az utobbi csalildnal az 

 erzotapogatok joformiin fejlettsegiiknek netovilbbjdt er- 

 tek el. Szeles alaprol iudulva ki, csiicsuk fele fokoziitosan 

 vekonyodnak, szarvalakuiik, feliiletiikon hajrtlntsorokbixu 

 olholyezett kis tiiskekkel ekitettek s a legtobb esetben 

 hosszabbak a tostnel. E csaltid kiiloubozo fajtiiniil azou- 

 ban az erz6tapogat6piir kiiloubozo iiltxkvi, majd szarv- 

 alakulag hiitra- es kisse kifele gorbiilt, majd szinteu 

 szarvalakulag, de csak hiitrafele hiijlott, majd pedig csak 

 gyengeu ivelt s j6formiln egyenesen a hasoldalra u-il- 

 nyiilo. Az idegvegkesziilekek koziil e csaltld alakjainak 

 erz6tapogat6in csupan a szaglopiilczikilk vanuak meg s 

 ezek azokuak mells6 harmadilbau egy kis dudorka mellol 

 erednek, a tapiutosorteknek megfelel6 kepletek pedig a 

 homlok k6t oldaltin a szem kozelebeu fekiisznek s alap- 

 jukon a ptlnczeluixk olore szokolo csovecskejetol kor- 

 nyezettek. A L>aphniddk csalildjtiuak kiilonbozo uomei- 

 uel az erz6tapogat6k alakja, helyzete es szerkezete igen 

 villtozo ; egyes uemeknel mindig szabadou I6gnak le a 

 fejr6I a szemtol ttivolabb, vagy aunak kozetleu kozele- 

 bou. Alakjuk neha orsodad, vagy sarloalakiilag gyengen 

 hajlott, vagy pedig nemileg kortealakii, a mennyiben 

 alapjukou keskeuyobbok, vegiikon pedig szelesobbek ; 

 neha podig uixgyon rovidek, az ormiiny mogott s tehd,t 

 a szemtol messze htitra fekiisznek ^s a fejpAuczeltol 

 majdnem minden esetbeu egeszen fedottek s csupdn a 

 szaglopillczikiik lillanak szabadon. A nemek egyeseiuel 

 a csiicsou iiI6 szagloptilczikiikou kiviil a tapiutosortek is 

 ki vannak fejl6dve, s a ket olobbi nemnel az erzo- 

 tapogat6k kozepeu, az utobbintll ollenben vegs6 har- 

 madtiban fekiisznek ; mtisokntil csuptin a szagloptilczi- 

 kilk vannak meg, a tapiutosortek j^edig liitinyoznak. 

 A Sididdk-n&\ az erzotapogatok a szemt6I tiivol, az or- 

 miiuy csiicstin fodetleniil fekiisznek, alapjukon keske- 

 nyebbek, csucsukon szelesebbek s a tiipint6s6rtek a sziig- 

 lopiilczikiik ttirsasiigiiban az erzotapogatok csucstin orod- 

 nek. A Holopediddk-nAl vegre az erz6tapogat6k a szem- 

 t61 szinton ttlvol fekiisznek, ez es az ormtiny csiicsa 

 kozott, ez utobbihoz azoubau kozelebb ; hongoresek, 

 alapjukon szelesebbek, miut csiicsokon ; a tapintosortek 

 hitinyoznak. 



A mily nagy az alaki elteres az emlitett Cladocer^k 



3* 



