20 



egyeseinek erz6'tapogat6i kozott, epen oly nagy a legtobb 

 faj nostenyenek es himjenek megfelelo szervei kozott is, 

 annyira, hogy a himeknel azokat msisocllagos ivarbelye- 

 gek gyauiint lehet es kell tekmteuiiuk, a melyek utau 

 azonnal felismerhetjttk es megkiilonboztethetjiik a ket 

 ivart. A Poli/phemus-nAl peldaiil a him erzotapogatoi 

 ketszer oly hosszuak, mint a uostenye ; a Leptudoriddk- 

 nal majdnem uegyszer oly hosszviak es alakjukban is fel- 

 tiino elterest mutatnak, mivel a nostenyeknel joforman 

 kortealakuak, a himekuel elleubeu egyeues kardi-a em- 

 lekeztetnek. A Ltjnceiddl;, Li/ncodnphniddk es Bosmini- 

 ddk himjeinek erzotajjogatoi kiilalaki-a es teijedelemre 

 feltiinoen elteruek a uosteuyeketol, ellenbeu a L>aph- 

 niddk-n&\ es a Sididdk-mil epeu oly szembetiinoen kii- 

 lonboznek egymastol, miut a 1'ohjphemus-nvA es Lepto- 

 dord-n&\. 



Az erzotapogatokon majdnem kivetel uelkiil vala- 

 menuyi Cladocerauul kctfele fiiggelekszerii szervet kii- 

 lonboztethetiink meg ; nevezetesen talalunk egy, az erzo- 

 tapogatokuak majd kozepeu, majd vegso harmadabau es 

 ritkiiu csucsiiuak kozetlen kozeleben vagy epen azon 

 eredo rovidebb, vagy hosszabb, eles korvonalii sortet, vagy 

 palczikiit, a tapnntdsdrtet es az erzotapogatoknak majdnem 

 kivetel nelkiil csucsan rogziilo vagy gombos, vagy hegj^es, 

 vagy egyenlo, vagy kiilonbozo hosszusiigvi, szinten eles 

 korvonahi szagUpdlczikdkat. A l'olyphemiddk-nil a ta- 

 pintosorte liiiinyzik s csupiiu a szaglopiikrzikiik vannak 

 meg, epeu mint a Leptodoriddk-nk\, s az elobbiekuel ezek 

 gombosok, az utobbiakniil pedig foniihilakuak. A Lyn- 

 ceiddk-nfd soha sem hiilnyzanak o kepletek ; a Lyn- 

 codaphniddk-n&\ csupiin a sziiglopillczikiik vaunak meg ; 

 a Bosminiddk-na\ a tapintosortek a homlokon iiluek ; 

 a Daphniddk kozott piir genusuill mindketfele kepletet 

 megtaliiljuk, ugyszinten a Sididdk-nA\ is, im'g a Holojjc- 

 diddk-nid csupiin a szaglopiilczikiik vauuak meg. 



Eme kepleteken kivtil az Cladoceriik himjeinel azon- 

 bau meg egy harmadikkal is taltilkozuuk, a mely tomo- 

 rebb cuticula-iillomiiuybol iill, szerfelett hosszu, majd 

 sarlo-, majd karomalaku uyulviiny, s aiTa valo, az erzo- 

 tapogatok csucsiin izesiilve, a him kozosiiles alkalmii.val 

 megkiipaszkodhassek. — E uyulviiuyok iiz uleldsdrtek. 

 A lUypliemiddk-nA\ a himek olelosorteje valamivel hosz- 

 szabb az erzotapogaton^, majdnem egyenes, es szeles 

 alaprol iudulva ki, kozepeu tiil hirtelen elkeskenyedik. 

 A Leptodoriddk-n&\ iiz olelosortek egeszen hiiluyoznak, 

 nemkiilonben a Lynceiddk-n&\, Lyncodapluiiddk-niA es 

 Bosminiddk-nA\ is ; a Lynceiddk-nAl azonban helyettok 

 egy, ket s neha biii-om eroteljesebb tiipintosorte lep 

 fel. A Daphniddk kozott ii Moindk himjeiuol az olelo- 

 sortek az erzotapogatok csucsiirol emelkedo hat, sarlo- 

 alakulag gorbiilt kai-mocskiit kopeznek ; » Simocepha- 

 lusok-nA\ egyenes sortct alkotnak, a Ceriodaphnidk- 

 uiil ellenben az erzotapogatok csucsiin izesiilo, tobbe- 



kevesbbe sarloalakulag ivelt nyulv^ny alakj^ban vannak 

 kifejlodve, a melynek mellso harmada kettos korvonalii, 

 erosen fenytoro, csucsa pedig tobbe-kevesbbe karomala- 

 kuliig gorbiilt. A Dapltnia fajokuiil az olelosortek gyen- 

 gen fejlettek es joformiin az erzotapogatok csucsiirol eredo 

 erosebb sortet kepeznek, a melynek csuesa, neha gyen- 

 gen fogazott es kis mertekben hajlott. A Sididdk-n&\ az 

 olelosorte az erzotapogatokuiil ketszerte hosszabb, csii- 

 csukrol eredo nyulviinyt kepez, a mely elso feleben 

 kettos korvonahi, egyeues, miisodik feleben egyszeril kor- 

 vonahi, kisse ivelt es apro fogacskiikkal fegyverzett. 



A diiastajiogatdpdr — antennffi secundi-paris • — min- 

 deu esetben a fej alapjiiuak ket oldaliin ered, miijd kozel a 

 hiit-, miijd kozel a hixsoldalhoz. E tiipogiitopiirt Muller 

 0. Fb. egyszeriien tajiogatoknak — antennae — nevezte ; 

 Steauss miir elso liibpiirnak nyilviinitotta, uemkiilouben 

 Erichson is, mig ellenbeu Loven iillkapcsi tapogatok 

 gyauiiut irja le. Az ujiibb buviii-ok, tekiutettel arra, hogy 

 a Kiikokniil <'iltaliiban ket tapogatopiir ismeretes, tekin- 

 tettel toviibbii kisebb-nagyobb fokii hiitoldixli fekvesiikre, 

 miisodik tapogatopiiruak tartjiik ; s e felfogilstol eltemi 

 semmi okom nincs. 



Az iigastapogatok, mint emlitettem, miuden esetben a 

 fej ixlapjiin erednek, eredespontjuk azouban s evvel kap- 

 csolatbau helyzetiik is, a kiiloubozo csaliidokuiil igeu tiig 

 korliltok kozott villtakozik ; de ez uiiuden esetbeu kap- 

 csolatban i'ill az iiUat helyviUtoztatiisiinak mikeutjevel s 

 az egesz test nagysiigi viszonyaival. A l'olyphemiddk-n&\, 

 a melyeknek helyviiltoztatiisa igen elenk s a Leptodori- 

 ddk-n{i\, a melyeknek teste ai-iinylag oriiis, az iigastapogatok 

 az erzektol tiivol, a hiitoldal kozeleben erednek es egeszen 

 szabadok. A Lym'eiddk-na\ az iigastapogatok mi'ir inkiibb 

 hasoldali fekvesiiek s az erzoktol nem nagy tiivolsiigban 

 ereduek, torzsiiket azoubau a fejpiinczel tobbe-kevesbbe el- 

 fedi. A Lyncodaplmiddhnid es a Bosminidiik-na\ az iigasta- 

 pogatok mi'u' ti'ivoIabb fekiisznekaz erzoktol s bfir nem epeu 

 hasoldali fekvesiiek, de nem is hiitoldaliak es torzsiik jofor- 

 mto egeszen fedetlen, mivel a boltozat csupiin alapjuk 

 folott vonul el. A Dapliniddk legnagyobb reszeuel az 

 iigastapogatok hiitoldali fekvesiiek ; egy mils reszenel ellen- 

 beu a szemek miigott, azokkal egy sziutiijban erednek. Ezt 

 liitjuk a Sididdk-nal is, es bizonyos fokig a Holopediddk- 

 uiil sziuten, a melyeknel azonban kisse a hd.toIdalra voniil- 

 tak. A Daphniddk-nai, Sididdk-n&\ es Holopediddk-nA\ 

 az iigastapogtok torzse mixjdnem egeszen szabad s csupi'iu 

 alapjukat fodi kis mertekbeu a fejpiiuczel boltozata. 



Altaliiuos alakjukat illetoleg az ilgastapogatok egeszben 

 veve iiz evezoliibii riikok evez6Ii'ibaira emlekeztetnek, a 

 mennyiben egy alapizbdl es ket, Viiltozo sziimu izb61 

 osszetett dcjlKil iillauiik, a melyek az evez61i'ibak agaihoz ha- 

 soulolag hosszii, es kisebb-nagyobb sziimii sortekkel fedet- 

 tek. Az iigastapogatok eme reszeiuek szerkezetebeu azon- 

 ban tobbe-kevesbbe feltiiu6 elteres mutatkozik. A szembe- 



