21 



tiinobb elteresek mindamellett, mint azt Gerstaeckeh 

 mAr helyeseu megjegyezte, foleg a kovetkezokben eazlel- 

 hetok : 1 . a torzs es az agak viszonylagos hosszaban ; 

 2. az iigak izeiuek kiilonbozo sziimilban ps alakviiltoziisii- 

 ban, es vegi^e 3. az ligak sorteiuek sziimtlbau, elhelyezese- 

 beu, hossziibau es szerkezeti sajiitsiigaiban. 



A Piilfij)hi'i>ii(I(ih-uA\ az ligak ugyau feltiiuoen veko- 

 nyabbak a torzsuel, de vele mindig egyenlo hossziuik ; 

 izeiknek szilmiit illetoleg Leydig azt mondja, hogy 

 mindketto negy izbol iill, ellenben az ujabb buvilrok 

 szerint csupiln a kiilso ilgnak van negy ize, mig a belso- 

 nek csak is hiirom. Az ilgak egyes izei, a kiilso iiguak 

 alapizet kiveve, a mely nagyon kicsiny, valamennyien csak- 

 uem egyenlo hossziiak. Az iigak sorteiuek sziiniii 7 es S ma- 

 giiuill a l'<)li/2}heinui>-mi\, oly foruiiin, hogy peldiiul a kiilsci 

 iigon het, a belsou pedig nyolcz sorte van, meg pedig a 

 kiilso ilg milsodik izen egy, a harmadikon kettd s a ne- 

 gyedikeu negy sorte ered ; a belso iig elso es mjlsodik 

 izerol ellenbeu egy-egy, az utolsorol hat sorto indul ki, 

 a melyek miudannyian kettagiiak es finomau tollazottak. 



A Leptodorii^iiliiin] az iigastapogatok torzseuek es iigai- 

 nak nagysilgi viszonyilban'igen feltiinoaz elteres, ameunyi- 

 ben a torzs ligy hosszdval, valamint terjedelmevel szembe- 

 tiinoeu fehihuiilja az iigakat. Az ariiuylag vekony ligak 

 mindketteu uegy izbol iUIauak, a melyek koziil az alapiz 

 miudig igeu kicsiny, mig az ut.iuna kovetkezo a leghosz- 

 szabb. A liiirom utolso izen mindket ilgon mintegy har- 

 mincz, hatahuiis, ket tagu es fiuomim tollazott stirte ered 

 olyformiln elosztva, Iiogy kozulok het a miisodik izen 

 van, ii tiibbi pedig a harmadikon es nogyedikeu. 



A Lynceiddk-iwl az ariiuylag vaskos torzs minden eset- 

 ben joval rovidebb az iigakuiil, a melyek egyeulo hossziiak 

 es kivetel uelkiil miutlig csupiin hilrom izbol iillanak. Az 

 iigak egyes izei koziil az alapiz a leghosszabb s a tobbi 

 fokozatosan rovidiil. Az evezo, tollas sortek sziima a nb- 

 mek szerint viiltozik, de mindig kettiiguixk. A sorteket 

 igen Kok buvtir tagozatlanokuak es tollatliinoknak irta le 

 8 epeu igy emliti Gebstaecker is, holott azok minden 

 esetben kettagiiak es fiuoman tollazottak. A Lynceida 

 csaliid legtobb nemenel es fajiiuiil azonbau a tollas sor- 

 teken kiviil tiiskek is fordulnak elo, meg pedig legiillan- 

 dobbau miudket ilg elso izenek csiicsiui s igen gyakran a 

 ktilso iig milsoiUk izenek csiicsiin is. E ttiskeket egyes 

 buviirok, mint peldiiul Hellich is, a sortekhez soroljiik, 

 csenevesz sorteknek tekintve azokat. 



A Lyncodaplmid(ik-na] az iigastapogatok torzse vala- 

 mennyi genusuiil igen hatalmas, alapjiin gyiiriizott es oly 

 hosszii, mint a vekony iigak. Az iigak koziil a kiilso min- 

 dig uegy, a belso pedig luirom izii s az izek majdnem 

 mindeuik iigon egyeulo fejlettsegiiek, a kiilso iignak elso 

 izet kiveve, a mely igen kicsiny. Az evezo, tollas sortek 

 mindig kettagiiak, de nem egyenlo szerkezetiiek, mert a 

 belso ilg alapizerol eredo a tobbinel feltiinoen fejlettebb 



es kis fogacskiikkal fegyverzett. A csaliidnak majdnem 

 valameunyi nemenel a sortek sziima 8 — 9, s ezek koziil 

 negy a kiilso, 6t pedig a belso dgon van elholyezve oly 

 formdn, hogy a kiilso iig harmadik izerol egy, utolso 

 izercil pedig hiirom sorte ered ; a belsd iig miisodik es 

 harmadik izen egy-egy, a negyediken vegre hiirom sorte 

 rogziil. 



A Boaminiddk-nA] a Cladocenik torzse miudeu esetben 

 joval eroteljesebb es hosszabb a gyenge agakniil, a melyek 

 koziil a kiiLso negy, a belsci ellenben csupiin hiirom, de 

 mindig egyenloen fejlott fzbol illl. A kettagii es tollas 

 evezosortek sziima iillandoan kilencz s a legtobb fajmil a 

 negyizii kiilso iigon negy, a hdromizii belson ellenben 6t 

 sorte van. De igen g^-akran az alapizen kis tiisket is taM- 

 luuk, a melynek eldj6vetele bizonyos fokig jellemzd. 

 A tollas sortek kiilouben minden esetben egyenld nagy- 

 Silgiiak es egyenld szerkezetiiek. 



A Daphnifhik csaliidjilban valamenuyi genusiiiil az 

 ligastapogatok torzse oly hosszii, miut az iigak, de minden 

 esetben erdteljesebb azokuiil es alapjiin vastagabb, mint 

 csiicsiin. Az ilgak leggyakrabban kiilonbozd hosszusiigiiak 

 s a kiilsd valamivel rovidebb a belsdnel, de izeikuek 

 sziima Allando, minthogy valamennyi genusniil a kiilsd A, 

 a belsd pedig hiirom izbdl iill, ii melyek koziil a kiilsd 

 iiguak alapize a tobbinel feltiindbban rovidebb, mig azok 

 egyiuiis k6z6tt csaknem egyenld hossziiak. Az evezd, 

 tollas es legnagyobb reszt kettagd s csak kivetelesen ogyes 

 Z)((/)/(W(Vi-fiijokniiI hilromtagii sdrtek sziima a uegyizii 

 kiilsd ligou negy, a hilromizii belsd iigon ot. A s6rtek 

 rendesen ligy vannak helyezkedve, hogy a negyizii iignak 

 harmadik izen egy, negyediken hilrom, a hilromizii jig- 

 nak ket elsd izen pedig egy-egy s utolsojiln hilrom tollas 

 sorte rogziil. 



A. Sididdk-n&l az flgastapogatok vixskos, erdteljes torzse 

 hosszabb az ariinylag gyenge iigiikuiil, a melyek kdztil a 

 kiilsd hosszabb, miut a belsd es vagy harom izbdl iill, 

 vagy pedig kettdbdl, a mivel kapcsolatban az elsd eset- 

 ben a belsd csupiln ket, az utolsoban elleubeu hiirom 

 izbdl lill. A ketizii iigak izei majduem egyeuld hossziiak, 

 mig a hiiromizueknek alapize a tdbbinel joval r6videbb. 

 A tekintelyes nagysigii, egyenld szerkezetii, tollas es ket- 

 tagii evezdsortek sziima majd tizendt, majd tizenkettd, 

 meg pedig olyformiin, hogy az elsd esetben a kiilsd iigon 

 6t, a belsdn tiz, az utolsoban pedig a kiilsd iigon negy es 

 a belsdn nyolcz sorte van. A sorteken kiviil azonban kis 

 tiiskeket is taliiluuk, kul6n6sen az utolso iznek csiicsdn. 



Az eddig ismertetett iigastapogatoktol nagy mertek- 

 beu es igen szembetiinden elter a Hulopediddk iigastapo- 

 gatopiii-ja, a melyen, mint azt miir Zaddach hangsii- 

 lyozta, az erdteljes torzsou csupiin egy arilnylag gyenge, 

 hdrom egyenld izbdl iillo iig rdgziil. De e viszony, mint 

 Sars G. O.-nak vizsgiilatai bizonytjiik, csupiln a ndste- 

 uyeknel van meg, mert a himnel luilr miudket iig kifoj- 



