22 



lett. A tollas, kettagu evezosortek csnpiln az utols6 izen 

 vannak meg es sz^muk mindig harom. 



Az iigastapogatok izeinek alaki es uagysfigi viszonyai- 

 ban, nemknlonben iinomabb kiilso szerkezeteben az egyes 

 uemek fajai kozott igeu nagyfoku eltereseket taliilunk, 

 a melyek sok esetben irilnyadok a fajok megkiiloubozte- 

 tesenel. 



b) Szdjgzervek. A Cladocenlk szAjszerveinek elso, 

 igen reszletes ismerteteset Sirauss kozli, a ki felso 

 (ijkat es rdyut kiilonboztet meg. Utiina ozekre vonat- 

 kozolag LEyoiQ uynjt pontos es iUtaliinos erv^uyu 

 adatokat, a melyek szerint a Cladocerilknill a kovet- 

 kezo sziijszervek voluilnak kifejlodve : felso ajak, rd- 

 ijdk es dllkajjcsok. Gekstaecker szeriut eme sziljszer- 

 vek koziil az dUkajKsok majdnem miudig biilnyoznak s 

 csak uyomai vannak. LuND-nak a Cladocerilk szilj- 

 szerveire es liltaliiban vegtagjaira vouatkozo igen be- 

 hato vizsgiilatai vegi-e egesz hatiirozottau kimntattilk, 

 hogy a legtobb csetben a kovetkezo sziljszervek vanuak 

 elktiloniilve : felso ajak, rdgdk es dUkapcsok. Ezek mellett 

 azonban 6 illlkapcsi lilbakat is kiilonboztet meg, mmthogy 

 a Cladocenlk potrohvegtagjait uem tekinti valodi lii- 

 baknak. En Lexdig s a legtobb buvAr nezetet kovetve, 

 a Cladocerakndl felsil ajkat, r<i(idkat es (Ulkapcsokat 

 kiilonboztetek meg, mig a Lund szerinti illlkapcsi 

 Ubakat tnlajdonkepeui vegtagokuak tekintem. 



A fels(j ajak majdnem mindig feltiinoeu van kifej- 

 lodve s az ormilny mogott s az ligastapogatok elott, vagy 

 azok alatt eredve, fiiggelyesen al.i fele rrilnynl. Egyes ese- 

 tekben ket vilzreszletre van elkiilouiilve, nevezetesen egy 

 alap- es egy vegreszletre, a mely utobbi igeu gyaki'im 

 terjedelmes es lapitott lemezt kepez. E Viizreszek azou- 

 ban majduem dllandoan osszeolvadtak. 



Minthogy azouban a felso ajak uem tartozik a tulajdou- 

 kepeui sziijvegtagok koze, reszletes ismertetesebe itt uem 

 bocsiitkozom, mert erre a legkedvezcibb alkalmam a bel- 

 csatorna es kiilonosen a sziljnyiMs tArgyaMsiluill leend, 

 azert csak auuyit kiviiuok megjegyezui, hogy a kiilonbozo 

 csaliidok-, nemek- es fajokniil igen kiilonbozoen fejlett. 



A nufdk — mandibnliE — az elso tulajdoukepeni szilj- 

 vegtagpiirt kepezik, a melyek egyetlen Cladocer^uill 

 sem hiiiuyoznak ; minden esetbbeu igeu tomor cnticnla- 

 illlomiinybol iillauak s tulajdonkepeu az egesz szerve- 

 zetbeu a legszililrdabbak. Fekvesiik a Cladocei-iik vala- 

 menuyi csiiliidjiinill, uemeuel es fajiindl azouos, a meuy- 

 uyibeu a fej ket oldaliln az ilgastapogatok mogott ereduek s 

 iunen hajlanak alil a sziijuyililslioz. Alakjuk majd egye- 

 nes kardra , majd sarlora emlekeztet ; neba gyengeu 

 .S'-alaknlag hajlottak, de eredespoutjukou csaknem kive- 

 tel nelkiil hegyesek s iunen kezdve a sziljnyiliishoz te- 

 kinto csucsukig fokozatosan szelesednek. A sziijnyiMshoz 

 tekiuto csucsnk a leggyakrabbau lapitott es kisebb- 

 nagyobb cuticula-fogacskiikkal fegyverzett, a melyek a 



tulajdonkepeni rflgofoliiletet kepezik. LuND-nak sikeriilt 

 kimutatnia, hogy a riigok rilgofoliilete nem oly egyszerii 

 szerkezetii, mint azt a konibbi buvilrok veltek, hauem 

 compliciiltabb ; o megkiilonbozteti a fogacskilkkiil fedett 

 tulajdoukepeni rd(nfdlulctet s az enuek alapjiin kiilon- 

 bozo szammal fejlett ondllo fogszerii kepleteket, a melye- 

 ket 6 V(:(jsdrt('knck — setas termiuales stipitis — nevez. 



A PoliiphcmkhU; csaliidjiiban a Poliiphemus-n&l a ril- 

 gok a fej es a tor kozotti bemelyedes kozelebon fekiisz- 

 nek, erosen mellfele iriinynlnak, de szabad, azaz rilgo- 

 resziik majdnem derekszog alatt megtorve, hiitra- es 

 befele hajlik. Az alapresz kardalakiilag gyeng^n hajlott 

 es ketoldalt lapitott tomorebb cuticulaiillomdnyu lemezt 

 kepez, a melynek egyenes, de tomorebb s kisse duzzad- 

 tabb folytatiisa a riigoreszlet. A riig6reszlet szabad folti- 

 leten miir Leydig igen pontosan megktilonboztette a 

 hiirom, egymiistol meglehetoseu tiivol iillo harilnt fog- 

 sort. A fogsorok koziil, LuND-nak vizsgiilatai szeriut, leg- 

 eroteljesebb a kiilso s ebbeu a kiilso fog a tobbinel na- 

 gyobb. A ket belsobb fogsor joval gyongebb, de a fogak 

 kozott itt is a kiilso a legnagyobb^ Lund vizsgiilatai sze- 

 riut a ket belso fogsor kozott egy rovid, hegyes es merev 

 vegsorte emelkedik. 



A Leptodorid(Uc-n&l a riigok hatalmas sarlot kepezuek 

 es az iigastapogatok eredespoutjiluiik kozeleben, tehilt meg- 

 lehetos magasan rogztilnek. Alixpresziik terjedelmes, ne- 

 mileg tojiisdadalakii lemezt kepez, a melyeu, Weismann 

 vizsgiilatai szerint, hilrom hatalmas izom tapad. Az 

 ariiuylag erosen lapitott alapreszlet a feltiiuoeu ivelt, to- 

 mor es kis mertekben heugeres, csucsa fele feltiiuobben 

 kihegyesedo rtigoreszbe megy ilt, a melyen, Lund vizs- 

 giilatai szerJnt, epen a vegcsucsuak kozelebeu, hiirom 

 fogacska van. 



A Lynceiddk csaMdjiibau valamennyi ueumel es faj- 

 Uiil igeu egyszerii es majdnem azonos szerkezetiiek a rii- 

 gok. Az Euryccrcus kivetelevel ugyanis, a melyuek riigoja, 

 Leydiq adatai szerint, nigoreszleteuek kozeleben derek- 

 szog alatt hajlott, a tobbi nomeknel es fajaikuiil tobbe- 

 kevesbbe ivelt eket kepez, a melyuek hegyes csnesa az 

 iigastapogatok torzse, lapitott, azixz riigocsvicsa a sz^jnyiliis, 

 illetoleg egyeueseu a hasoldal fele tekint. A nigofoliilet 

 negy-6t sorban elhelyezett kicsiuy, eros es egyenlo uagy- 

 Silgu fogacskiikkiil fegyverzett s tigy kitszik, hogy a veg- 

 sortek hiilnyzauak rajta. 



A Lyncodtiphniddk csahidjiinak ktilonbozo uemeinel a 

 riigok egy typus szerint fejlettek es kisebb-uagyobb mer- 

 tekben 6'-alakuIag hajlott ekhez hasoulitanak. Az ivelt- 

 seg kovetkeztebeu a nigok ixkpcsiicsa fol- es kisse mell- 

 fele hajlott, mig riigocsucsa hiitra- es befele. A riigofoltilet 

 uagyon emlekeztet a Lynceiddkd-va,, a meuuyibeu itt is 

 tobb egyenlo uagysiigii es szerkezetii fogsor van vegsor- 

 tek nelkiil. 



A Bosminiddk-n&l a riigok mindig egyenes eket kepez- 



