23 



nek s az stgastapogat6k mogott fekve, vegcsucsuk maga- 

 sabbra nyulik fel azoknak eredespontjilniU. A ntgofolulet 

 az elobbi csaMdoketol elteroleg fejlett, mert mig ama- 

 zoknal minden esetben tobbe-kevesbbe lapitott volt, ad- 

 dig ezeknel doraboru, de a nagyobb szamu fogsorokban 

 a fogak itt is mind egyenlo nagyok s miud egyenlo szer- 

 kezetiiek, tovdbbsl a vegsortek itt is biitnyozni Mtszanak. 



A Daphnidak csaliidjabau a riigok a nemek szerint 

 miir kisebb-nagyobb eltereseket mutatuak ugy alakjukat, 

 valamint szerkezettiket es kiilouoseu a riigofoliilet foga- 

 zottsiigdt illetoleg, miudamellett lUtaliiuos alakjukban 

 tobbe-kevesbbe egyezuek az elobb emlitett csaliidokeival. 

 A Moina fajokuiU, mint azt miir Leydio is eszlelte, a 

 Moina brachiatd-nA\, a rdgok alapresze ekalakii, hegyevel 

 az iigastapogatok eredespontja mogott ferden hiitra- es fol- 

 fele tekint ; rilgoresze elleubeu derekszog alatt megtoi-ve, 

 egyenesen mell- es lefele hiinyul, minek kovetkeztebeu a 

 rdgok illtaliinos alakja pipilhoz hasonlit. A riigofoliilot 

 szabad csiicsa kisse domborodott ^s egyenlo uagysilgu 

 fogacskiiknak tobb sorilval ekitett. A vegsortek hiiiuyozni 

 liltszauak. ASimocephalus, Scapholcberis, Ceriodaphnia 

 es Daphnia nemeknel a nlgok iiltaliiuos alakjukat te- 

 kintve, nagyon hasoulitauak egymiishoz, lUtaliibau eksze- 

 riiek, de mellso, azaz riig6r^szletiik kis mertekben mell- 

 es befele hajlott, mindaziUtal nem oly szembetiinoen, 

 mint a ^/ofMa-nemnel. Az emlftett negy uem riig6iuak 

 csupiin nlgofoliileteben mutatkozik nemi elteres, mert 

 peldilul a Simocephalus-ok, mint kiilonosen Ldnd vizsgii- 

 latai szerint a SimoccphalKS irtulm-nid a domborodott 

 riigofoluleten uagyobb sziimu, hariint sorokban iillo 

 egyenlo nagysilgu fogacska van, a melyeknek belso sorilt 

 hilrom, kisse tiivolabb dll6, eroteljes fog zflrja be. Ez 

 utobbiak koziil a legbelso a leggyengebb, mig a legkiilso, 

 azaz a fogsorokhoz legkozelebb lUIo, a legeroteljosebb. 

 A Scapholeherisek-ne\ LuND-uak a Scapholeberis mucro- 

 natdn vegzett vizsgiUatai szeriut a rilgofoliilet majdnem 

 egyenes es hilrom hosszsorbau iUI6 fogacskiikkal fegyver- 

 zett. A fogsorok koziil a legbelso csupAn negy fogbol iUI, 

 de ezek aztiln erosebbek a mds ket sor fogaiuiU. — 

 A miisodik sorban .'J — 7 fogacska van, mig a harmadik- 

 ban 10 — 12 s ezek siiriien fekiiszuek egymiis mellett, kii- 

 lonosen pedig a kiilsti csucs kozeleben emelkedok. A Ce- 

 riodajihniiik-nil a domboru rilg6f6ltileten harilnt sorok- 

 bau fUIo nagyobb szilmu kis fogacskilk vannak, epen 

 mint a Dap/mia-fajoknill, a mely utobbiaknAl, miut azt 

 LEYDiGuak a Daphnia jndcx rilgoiu tett megfigyelesei is 

 bizonyitjiik, a kis fog8orokt61 nemi tiivolsilgban befele, 

 egy sorban elhelyezett eroteljesebb fogak is vanuak. 



A Sididdk rilgoi a fej es a tor kozotti bemelyedes ko- 

 zelebeu fekve, alapresziiknek csuosiival arilnylag tilvol a 

 hiltoldalon rogztilnek. Az alapresz ekalaku, de a rilgo 

 r4sz mar terdalakulag befele hajlott es csucsa gyengen 

 ivelt. A rilg6f6liileteu igeu apro fogacskilk vaunak na- 



gyobb szilmu harilnt sorokban rendez6'dve. A vi^gsortek itt 

 is liiilnyzani liltszauak. 



A Holopediddk-n&\ a riig6k a fej es a torkozott fekiisz- 

 nek es alapresziik kisse felfele es kifele a piluczelig haj- 

 lik. Kiiloubeu az alapresz e csalilduiil is ekalakii s a riig6- 

 resz derekszog alatt hnjlik el tole a sziij fele. A riig6f6lu- 

 let gyengen domboru es nagyszilrau, egyenlo nagysigu 

 fogacskilknak harilnt soraival fegyverzett. 



Az dllkapcsok — raaxillie — iUtaliibau sokkal gyen- 

 gebbek a riig6kuiU es hiltrafele iriinyiiltak. Altalilnossilg- 

 ban ugyanazokat a vilzreszeket lohet rajtok is megkiilon- 

 boztetni, miut a riig6kon, uevezeteseu egy alap- es 

 egy rd()iircszletet. Az alapr&szlet tobbuyire kerekitett .sze- 

 gelyu lemezt kepez, mig a rflg6reszletet kiilonbozo lijj 

 alakii nyulviiuyok es ezekrcil emelkedo er6'sebb tiiskek 

 alkotjilk. A Ihlyphemiddk csaliidjriban, miut azt Leydig- 

 nak a Poltj^^hcmus-ra vonatkozo adatai is bizouyitjilk, az 

 iUlkapcsok ki vannak ugyan fejlodve, de nagyon csene- 

 v6szek, hosszukils tojilsdad es mindket szegelyiikou fiuo- 

 mau sortezett lemezkelcet kepeznek. — A Ijeptodoriddk- 

 uiil, miut miir Lilljeborg hangsulyozta, az lillkapcsok 

 teljesen hiiinyozuak s mikeut lijabbau Weismann be- 

 bizonyitottix, azok a kepletek, a melyeket Wagner N. a 

 Leptodora iillkapcsai gyanilut irt le, nem egyebek, mint 

 az als6ajakuak egy reszlete. A Ltinceida, Liincodaphnida 

 e.s Bosminida csaIildoku<4I az lillkapcsok hiiinyzanak, a 

 Daphniddk nehiluy alakJ!'iniil pedig j6I kifejlett ilUkapesok 

 ismeretesek. Legfeltiiuobben fejlettek azonban e csaldd- 

 bau a Simiicephalus vetidus lUIkapcsai, a melyekuek alap- 

 resze Lund vizsgiUatai szeriut kerekitett lemezt kepez, a 

 raelynek belso szegelyen nagyobbszilrau finom sort^k 

 emelkeduek, kiilso szegelyenek kozeleben pedig hdrom 

 egymiist61 egyenlo tilvolsiigban iUI6 hariiut sorokban kis 

 fogacskiik vaunak. A rilg^reszt hilrora befele iriinyulo 

 ujjalakii nyiilvilny kepezi, a melyek finoraan sortezettek 

 es csucsokr6I egy-egy hatalmas, sarl6alakulag gorluilt 

 tollas tiiske emelkedilv. A Sididiik-wiX az lillkapcsok gyen- 

 gek, befele hajlott lemezket kepeznek, a melynek szege- 

 lye tagozott, tollas es befele gorbiilt s6rt6kkel fedett, 

 miut kiilonoseu a Sida cri/staUind -nii\. A Holopediddk- 

 uiil ZADDACH-uak a Holopcdium (fibherum-on vegzett 

 vizsgillatai szerint az lUIkapcsok szinten egytagu lemez- 

 ket kepeznek, a melyuek befele hajlo szegelyeu merev 

 sortek vanuak. 



Jellemzo a Cladocerdknak ligy rilg6ira, valaraint lill- 

 kapcsaira uezve is, hogy a faldos6k — palpi — miuden 

 esetben hiiiuyzanak, ha ugyau a Ldnd lUtal megkiilon- 

 boztetett vegsorteket nem tekintjiik azok vegso marad- 

 viinyainak. 



c) Evezo vegtagok. A Cladocenik evezo vegtagjau-a, 

 vagy tulajdonkepeni liibaira vonatkoz6 elso reszletesebb 

 ismertetest Strauss kozolte ; az liltala nyiijtott adatokat 

 azonban Zaddach a Holopedium (libberum Mbainak ismer- 



