24 



tetesevel tetemesen boviti es illtalanos szempontolibol is 

 meltatja. Leydig ouilllo vizsgiilatai alapjan szinten be- 

 batoau ismerteti a Cladocei-ak vegtagjait s kimutatja, 

 bogy bAr feltunoen m6dosultak, mindazAltal rajtuk ue- 

 bilny oly vazreszt kulonboztethetunk meg, mint a tobbi 

 Izeltlilbu allatok labain. 



A CladocerAk bibaira vonatkozo legtobb adatot azou- 

 bau LuND nyujtja, a ki igen kulonbozo csaladokba tar- 

 tozo fajok lilbait tanulmanyozta ; de mint md,r emli- 

 tettem, a I.lbakat illlkapcsi Islbakuak tekintette. A leg- 

 ujabb, ide vonatkozo buvilrlatok WEisMANN-nak es CxRn- 

 BER-nck a Moiniih-on vegzett vizsgiUatai, a kik batilro- 

 zottiin kimutattilk azt, liogy e fajokuiil a vegtagok, azaz 

 lilbak, epen ugy ket ilgbol es egy torzsbol illlanak, miut 

 az Evezolilbii riikoke, csakbogy a torzs, valamiut az iigak 

 is szerfelett tiig korliitok kozott vil.ltiikoz6 modosuLlsok- 

 nak vanuak alilvetve. 



Leydio felfogiisa szerint a Cladoceriik liibain megkii- 

 lonboztetbetiink egy alapizet — coxa — csipo, egy _/('/- 

 izcl — femur — cznmh es a i-egizet — tarsus — Idhat, s 

 a ktilonbozo sortek es leraezszerii nyulvilnyok csak ezek- 

 nek ftiggelekeit kepezik. Gerstaecker a Letdig vizsgii- 

 latai alapjilu ugyau e szempontokbol tekintve ismerteti a 

 Cladocerilk vegtagjait, illetoleg blbait. Lund volt az elso, 

 a ki kimutatta, bogy a Cladocerilk Mbai ugyauazon typu- 

 suak, mint az iigastapogatok s illetve, luint az Evezolilbii- 

 i-ixkok vegtagjai, de 6 felfogiisiilioz liiven a csipo fiiggele- 

 keit szdjszervek gyanilnt irta le s megkiilonboztet alap- 

 izet, kiilso es belso iigat s az elson egy befele iillo riigo- 

 foltiletot es egy hiitrafele tekinto kopoltyu fiiggeleket. 

 Weismann es Gruber a Moindk ismertetesenek alapjAban 

 ugyan a Lund felfogilsa utdu indulnak, a mennyiben 6k 

 is megkiilouboztetik az alapizet es a ket flgat, de az alap- 

 izet csiponek tekiutik s a LuND-fele nlgofoliiletet egysze- 

 ruen csipofiiggeleknek nyilviinitjslk. 



Nezetem szerint leglielyesebbeu jiirunk el akkor, ha a 

 Cladocerilk blbait az ligastapogatokkal teljesen homolog 

 kepletekuek tekiutve, azokon ugyauazokat a viizreszeket 

 kiildnboztetjiik meg, a melyeket az iigastapogatokon, azaz : 

 egy alupizet, egy Milso es egy hehn ligal, es ezt a feltuno 

 modosuliisok szem elott tiirtiisilval aunyival is meg- 

 okolva tebetjiik, mert peldiiul a bibak ugynevezett csipo- 

 ftiggelekeuek szemelyesitojet tobb Cladocera iigastapoga- 

 tojilnak torzsen is megtaliiljuk egy heugeres- es me- 

 rev sortebou vegzodo uyulvilny alakjiiban , mint pel- 

 diiiil, bogy tobbet ne emlitsek, a Moina fajokuiil illta- 

 liibau. 



A liibak alapize, a melyet a LEYDi(;-fele megkiilonboz- 

 tetes szerint a csipo- es a czomb osszenovesebol keletke- 

 zett kepletnek, Lund felfogiisii szerint pedig az ilgas- 

 tapogatok torzsevel bomolog szervuek kell tekinteuiiuk, 

 liltaliiban meglehet(3S korliitolt terjedelmu, bipitott lemezt 

 kepez s csupiiu a Ihliqiheiniihil.-niW (5« a Leptodoriihil- 



niil van erosebben fejlodve, a melyekn^l egyiittal ben- 

 geres is. 



Az dgal' koziil iiltaliiban a ktilsci majdnem mindig fej- 

 lettebb a belson^l es mindketto a csiilildok 6s nemek, 

 iigyszinten a fajok szerint is igen tiig korbitok kozott 

 ingadozo modosuliisokuak vau aliivetve. 



Biir a Cladoceriik ktiloubozo csalildjiiniil a liibpiirok 

 feltiinoeu elteroleg vaunak modosulva, aunyira, bogy 

 azokat elso tekintetre igeu neheznek liitszik egy typusra 

 visszavezetni, miudaziiltal, miut azt Gerstakcker uiiir 

 kimutatta, a Leptodoriddl-tol kiindiil*) osszehasonlitiis 

 utjiin igen konuyeu elerheto. 



A Lept odoriddk-mil a hat liibpiir szerkezetet illetoleg 

 iukilbb a tobbi Eiikokera es miis magasabbrendii Izelt- 

 liibii illlatokera, semmint a tobbi Cladoceriikera emlekez- 

 teto. Altiililnos alapjukat illetoleg ugyauis foniilszeriiek, 

 bengeresek es a negy elso piir uegy hengeres izb(iil iill, 

 az otodik es batodik kisse duzzadtabb s csupiin ket 

 izii. Valameuuyi liibpiiruak els(3 ize homolog az alapizzel 

 s a n(3gy elso piirou egyszerii hengert kepez, a melynek 

 belso tertileteu, illetcHeg hiitso szegelyen ket sorban ha- 

 talmas tollas sortek emelkednek. A ket utolso, — azaz, 

 az otodik es batodik hlbpiirou az elso iz lapitott, mellso 

 szegelyen liulliimos es itt egy sor tollas sortevel fedett. 

 Az iigak koziil a kiilsci vau csupilu eroteljeseu es azonnal 

 felismerhet(jleg kifejlodve s az alapizre kovetkezo hiirora, 

 es illetoleg az otiidik es hatodik liibpilrou egy iz illtiil ke- 

 peztetik. Ez iig egyeues folytatiisa gyaniint tiinik fel az 

 iilapiznek ; hengeres, es a n^gy mellso liibpiirou liilrom 

 heugeres, majdnem egyenlo hosszu es hiltso szegelyen ket 

 sor tollas sortevel ekitett izbol illl, mlg az otodik es ha- 

 todik liibpiiron csupdn egy lapitott, kisse mellfele ivelt es 

 egy sor tollas sortevel fegyverzett izicA kepeztetik. — 

 A belso ilg csak cseuevesz, a mennyiben csupiin a negy 

 elso libpilron van meg egy kis, lapitott lemezke alak- 

 jiiban, a mely az alapizzel iill kozlekedesben. A liibpilrok 

 koziil kiilonbeu legerosebb az elso, a mely az utiina 

 k6yetkez6n(?l ketszerte hosszabb es legrovidebb a hato- 

 dik, a uu^ly meg oly liosszii siucs, mint az elsonek aliip- 

 ize. .lollenizo kiiloubeu a Iiibak fekvtjse is, a menuyibeu a 

 uegy elso pilr hiltra, a ket utolso podig mellfele gorbiilt. 

 E csaliidniil tehilt az alapiznek ugynevezett csip6fiigge- 

 leke es a kopoltyulomez egeszen hiiluyzik. 



A Polijpheiiiiddh- csalildjilnak liibai miir uagyobb ha- 

 sonlatossiigot mutatnak a t6bbi Cladoceriik hibaihoz es 

 miutegy iitmenetet kepeznek a Leptodoriddk-ei6\ a Sidi- 

 diik-eh.oz es Tlohpediddk-ehoz s ezekkel kapcsolatban a 

 t6bbi Cladocerilkehoz. A Poh/pheiniddk-iiiilngyaniii, mint 

 peldiliil a Polnpheiniix jiedicuhis-md is, a liibakou igen jol 

 megkiilouboztothetjiik az alapizet a csipofiiggeli^kkel es a 

 kopoltyulemozzel , toviibbil a ktils6- es a bels6 ligat. 

 A negy hlbpiir koziil ktilonben a hdi'ora elso egyez6 szer- 

 kozotii, luig a uegyodik ezoktol feltiinoen kiilonbozik. 



