25 



A hslrom elso Mbpilron ugyanis a lemezszeru alapiz igen 

 jol fejlett, belso szegelyen tobb sortepamattal es a lab- 

 szai-ak szerint kiilonbozo fejlettsegii csipofiiggelekkel eki- 

 tett.- 



Ez utobbira jellemzo az, hogy melUih-ol liiitrafele 

 fokozatosan fejlottebb, a mennyiben ugyanis mig az elso 

 Mbpjlron csupan ket, hegyescsiicsu nyulvilnyka alkotja azt, 

 addig a harmadikou kiiillo csucsrol eredot harom erotel- 

 jes fog kepezi. — Az alapizzel kozetlen kapcsolatbau 

 dllauak az ilgak, a melyek kozul a bolso az elso liib- 

 piirou, belso szegelyeu kisso kerekitett es 6t hatalmas 

 sortevel ekitett lemezt kepez, a kovetkezo ket lilbpiirou 

 azouban milr satnyul, biir raiiuien esetben megtartja ere- 

 deti alakjilt es szerkezetet. A kiilso iig mind a hilrom htb- 

 pdron hiirom izii, de az izek koziil legeroteljesebb az elso, 

 8 leggyengebb az utolso. Valamennyi liibpilrnak vala- 

 menuyi ize egyenlo sziimu sortevel ekitett, a melyek 

 azonban az elso liibpiirou sokkal eroteljesebbek, mint az 

 utiiu a kovetkezokon. A lilbpilrok koziil kiilonbeu leg- 

 eroteljesebb e csaliiduiil is az elsti, az utilua kovetkezo 

 tobbiek miir fokozatosan rovidillnek, de valamennjd hiitra- 

 fele liajlo. 



A Volypliemiduk lilbainak szerkezete leginkilbb em- 

 lekeztet a Ilolopediddh- era, s illetoleg ezek vezetnek a 

 Sididdk es kiilonoseu a tobbi Cladoceriik feltiiuobben 

 m6dosult vegtagjaihoz. A Ilolopediddk hat Libpiirja 

 ugyixuis, miut azt ZADDAce-nak pontos vizsgillixtai kimu- 

 tattiik, hossziira nyiilt s csak igeu kis mertekben lapi- 

 tott. Alt.iliiuossiigbau valamennyi liibpiiron j6I el van 

 kiiloniilve az alapiz es a ket lig. de ezoken kiviil, biir uem 

 valamennyi Iiibpiii'on, megtaliiljuk meg a esipofiiggeleket 

 es a kopoltyu-lemezt. A Mbpiirak azonbau nem vala- 

 mennyien egyenlo' szerjcezetiiek. Az elso liibpiir ugyanis 

 rovidebb az utiina kovetkezonel ; alapize lapitott, csipo- 

 fiiggel^ke kiss6 mellfele hajlott es kopoltyu-lemeze nincs. 

 Az iigak koziil a belso joval hosszabb a ktilsonel es rajta 

 a sortek sziima is nagyobb, miut az utobbiu. A mtisodik, 

 hai"madik es negyedik liibpiir kiilonbozik az elsotol, de 

 egymiis kozott megegyezik abban, hogy a csipofiiggelek 

 mellett kopoltyii-lemeztik is van. Az otodik es Iiatodik 

 Mbpiir miir joformiin esenevesz, de szerkezet tekintete- 

 ben az elso liibpiirra emlekeztet, minthogy az alapizen 

 csupiiu cseuevesz csipofiiggelek van s a kopoltyii-lemez 

 hiiinyzik. Az iigak nagyon rovidek s majdnem egyenlo 

 hossziiak. — Valamennyi liibpiir valamennyi Viizresz- 

 lete, a kopoltyu-lemez kivetelevel, teljeseu ossze van 

 nove az alapizzel, ligy, liogy peldilul a csipofiiggelek s a 

 k^t Ag aunak egyszerii folytatiisa gyaniiut tiiuik fel. 

 A csip6'fiiggelek az 6t elso liibpiirou majdnem egyezo 

 nagysilgii es szerkezetil ; kiilso szegelyen gyengen keritett 

 es nagyobb szi'imii, hatalmas, kettagii sortevel ekitett. 

 De ezeken kiviil az elso Libpiir hiitso csucsiin egy, a 

 negy utiina kovetkezon ket tagozatlau es tollas sorte is 



ered. A hatodik Iilbpiirnak csip6'ftiggeleke m^r csenevesz 

 s alig ktilonboztetheto meg. A kopoltyii-lemez megnyiilt 

 fiiggeleket kepez s nem messze a csipofiiggelektol indiil 

 ki, kisse hiltra es alil fele tartva, a Iiibak kiilso oldaMn. 

 Alalcja miudig egyezo'. Az elso Iiibpiir kiilso liga alapjiin 

 es csiicsiiu keskeuyebb, mint kozepen, mig a tobbi Mb- 

 pAre csiicsi'in mindig szelosebb s az elso Mbpiiron kilencz, 

 a mi'isodikon es harmadikon negy, a negyedikeu 6t, az 

 otodiken hi'irom es vegi-e a hatodikon negy, hatalmas, 

 egytagii es tollas sortevel ^kitett. A belso lig vege fele 

 fokozatosan keskeuyedik, vegre egy liatalmas , tollas 

 sortebeu vegzodik ; htltso szegelyen uagysziimu kettagii 

 es tollas s6rte ered. A hatodik liibpi'iron azonban kapcso- 

 latban ez lignak csenevesz voltiival, a tollas sortek szilma 

 is minimumra rodukiilodik. A liibpilrok valaraeuuyieu 

 liiltrafele iveltek s a negy elso piir oly hosszu, hogy egy 

 reszuk a piinczelbol mindig kit'ill. 



A Sididdk hat liibpiirja nagy szerkezeti hasonlatossiigot 

 mutat a Ilolopediddk-eval s ezeken is ugyauazokat a viiz- 

 reszekot ktilonboztethetjiik raeg. Az alapiz a Sididdl,-ivX\ 

 is rovid, lapitott lemezt kepez, a melynek belso oldaMn 

 a csipofiiggelek ered s ezen 21)— 25 egyszerii sorte van. 

 A csipofiiggelekkel ellentetesen, azonban valamivel koze- 

 lebb az alapiz vegso szegelyehez, az ariinylag raiir tekin- 

 telyes nagysilgot elero kopoltyii-lemez r6gziil, a mely 

 ZADDACH-nak iillitiisa szorint csupiiu az 6t elso liibpiiron 

 van meg, mig a hatodikon hii'inyzik ; Levdio ellenben ki- 

 mutatta, hogy a kopoltyu-lemez e Mbpiiron is megvan, 

 csakhogy uagyou cseuevesz. A kiilso lig liltaliinos szer- 

 kezeti viszonyait tekintve szinteu uagyon hasonlit a IIo- 

 lopediddk-ehoz, h&r itt valamivel eroteljesebb, de mindaz- 

 iiltal kevessel mindig rovidebb a belsonel. A belso Ag a 

 Sididdk lilbpiirjain csupilu aunyiban ktil6nb6zik a IIolo- 

 pediddk-et6\, liogy szelesebb es lapitottabb. A Itibptirak- 

 nak emezen emlitett viizreszei az egyes Mbpiirakou nemi 

 csek^lyfokii elter^st mutatuak, a mi azouban foleg az 

 alaki-a es a sortek sztimiira szoritkozik. Igy peldiiul a 

 kopoltyii-lemez Leydig vizsgillatai szerint az elso Mb- 

 piirou egy kifeM es kiss6 hiitrafele iri'inyul6 nyelvalakii 

 fiiggeleket kepez , elleubeu a milsodik, hannadik, ne- 

 gyedik es 6t6dik Itibpiirou kocsiiuyszerii torzsrol eredve, 

 befele es kifele egy-egy nyelvalaku lebenyt bocsiit, a me- 

 lyek koziil azonban a kiilso miudeu esetben eroteljesebb 

 a belsonel. A kiilso tlg az 6t elso izen megnyiilt, lapitott 

 lemezt kepez es a belsonel mindig rovidebb, a hatodikon 

 ellenben miir torjedelmesebb a belsouel es kiilso szege- 

 lyen kerekitett. A s6rtek sziima valamennyi Mbpiiruak 

 mindket iigi'iu lillando s csupi'i,n a hatodik lilbptir belso 

 csiicsiin van eggyel kevesebb hatalmas toUas s6rte. Vala- 

 mounyi Itibpiirnak emlitett izei azonban eszrevehetet- 

 leuiil vanuak egymilssal es az alapizzel 6sszen6ve s csuptln 

 a kopoltyii-Iemezek vannak feltiinobben elkiiloniilve. 

 A liibpArak k6ziil ktil6nbeu legeroteljesebb az elso, a mely 



Daday, Cladocera. 



