26 



egyszersmind a legliosszabb is, a tobbi ellenbeu h^trafele 

 fokozatosan rovidiil. 



A Daphnidnk csalildjiiban a lilbpiiraknak egyes viiz- 

 reszei, biir csaknem minden esetben megvannak, de az 

 6t Idbpiir szerint, es tovilbbii a kiilonbozo nemek es fajok 

 szeriut, meglelietosen feltiiuoeu modosiiltak, ugy aunyira, 

 hogy azokat csupAn a SidiMk ks Holopediddk Mbpilrjai- 

 nak szem elott tartiisa mellett leliet az illtabinos typusra 

 visszavezetui. A Moinuk-na\ az elso Iilbpdron a csipo- 

 fiiggeleket csupiin ket eros, tiiskeszerii es fogazott sorte 

 kepviseli ; a kopoltyu-lemez ellenben tojdsdad zacsko alak- 

 jiibau kounyeu felismerhetcileg fejlett. Az ilgak ki vannak 

 ugyan fejlodve, de egymiistol uincsenek eleseu elkiilo- 

 niilve, minthogy abelsoa kiilsonek csupiln egyszerii nyul- 

 vilnya gyantot tiiuik fel. A kiilso fignak hiitso szegelyen 

 hat, hatalmas, kettagii es tollas sorte ered, esucsiin pedig 

 egy tagozatlau, tiiskeszerii es majd fogazott, majd tollas 

 nyulviiuy. A szegelysort^k hilrom csoportba rendezodtek 

 oly formiln, hogy az alapiz kozelebeu hiirom, tilvolabb 

 ket, es vegre a csucs kozeleben egy sorte van. A belso 

 agnak megfelelo reszlet csucsdrol hdrom eros, majd tago- 

 zott, majd pedig tagozatlan sorte ered. A miisodik Mb- 

 piiron az egyes viizreszek miir jobbau es konnyebbeu vau- 

 nak elkiiloniilve. A csipofiiggelek miir eroteljes, szabad- 

 szegelyen kisse kerekitett es nagyobb szilmvi eros, tol- 

 lassortevel ekitett lemezt kepez, a melynek alapja elkes- 

 kenyedett s itt egy kis, sarloalakiilag gorbiilt eros fogacs- 

 kilval fegyverzett. A kopoltyu-Iemez terjedelmesebb to- 

 jiisdad tomlot kepez, mint az elso liibpiirou. A kiilsci iig 

 igen feltiiuo, mivel meglehetos hosszu, foliileten fino- 

 man sortezett hengert kepez, csiicsdn egy hatalmas, ket- 

 tagii sortenyulviinnyal. A belso iig miir csupiin egy lapi- 

 tott lemezt alkot, a melyuek gyengen hulliimos szabad 

 szegelyerol negy-6t eros, tollas s6rte emelkedik. A har- 

 madik Iiibpfiron a csfpofiiggelek hosszura nyulo tojils- 

 dadalaku, gyengen kerekitett, es szabad szegelyen nagy 

 sziimu tolliis sortevel ekitett lemezt kepez. A kopoltyu- 

 fiiggelek ugyanoly alakii s majduem ugyanolyau terje- 

 delmii, mint a megelozo liibpilron volt, de az ilgak milr 

 feltiino modosultak. — A kiilso iig ugyanis tekintelyes, 

 lapitott es kerekitett szegelyu lemezze alakiilt iit, a 

 melynek alapjiln, a kopoltyii-lemez kozeleben ket eros, 

 rovid es s6rtezett nyulviiny ered, ktilso szegelye finoman 

 s^rtezett, belso szegelyen ellenben negy, tekiutelyes, ket- 

 tagii es tollas sorte emelkedik. A belso iig egeszen esene- 

 vesz es csuxJiin hiirom-negy eros, egytagii es tollas, 

 s6rteszerii uyulviiny kepviseli. A uegyedik Mbpiir ligy 

 iiltaliiuossiigban, valamint reszleteiben is hasoulit a har- 

 madik Mbparhoz. Az otodik Iiibpilr feltiinobben elter 

 a megelozoktol. — Itt ugyiuiis a csipofiiggelek jofor- 

 miln egeszen hiiinyzik s csupiln ket eros sorte kepviseli 

 azt. A kopoltyii-lemez megvan, meg pedig a milsodik 

 liibparera emMkezteto alakban es terjedelemben. A belso 



ilg kerekitett es fiuoman sortezett esiicsii lemezt alkot, 

 nemkiilouben a kiilso is, a mely azonbau az elobbinel 

 terjedelmesebb es mellso, valamint hiltso vegpontjiln is 

 egy-egy tiiskeszeru nyiilviinnyal fegyverzett, melyek ko- 

 ziil a belso rovid, a ktilso elleubeu hosszii es kettagii. 

 A lilbpiirok valamennyi viizresze egymAssal majduem 

 felismerhetetlenul osszenott. A 8i mocephalusok -n&l az 

 elso liibpiir alak es szerkezet tekinteteben nagyou emle- 

 keztet a Moituik-era,. Az alapiz itt is lapitott lemez, 

 a melyuek belso szegelyen a csipofiiggeleket reprae- 

 zentiilo ket er6's tiiske, klilso szegelyen pedig a kopoltyii 

 lemez ered. A Simocephalusok elso Iilbp:irjiinak alapize 

 csakis annyiban ter el a i"I/ti(?(rt7.-et6I, hogy belso alapjtin 

 egy finom s6rtepamat van. Az ilgak koziil itt is a belso 

 vau erosebben fejlodve es hiirom kis halmocskiit ke- 

 pez, a melyek k6ziil a belsorol uegy kifele iillo, tagozott 

 es tollas sorte ered, alapjiin pedig egy erosebb, befele, es 

 egy gyengebb, kifele hajlo tollas, tagozatlan sorte van. 

 A k6zep8o halmocska csiicsiln ket es a vegso hiilmocska 

 csiicsiiu hilrom tagozott tollas s6rte emelkedik. A kiilso 

 iig a Si)itocephalusok-n&l valamivel feltiiuolib, mint a 

 Moimik-nA\, minthogy a belso iig folytatiisiinak hitszo 

 hengeres, csiicsiin egy hosszabb es egy rovidebb kettagii 

 es tollas s6rtevel fegyverzett nyiilviinyt kepez. A milsodik 

 liibpilr szinten nagyon hasonlit a Moindke-hoz s a lenye- 

 gesebb kiilonbseg csupiin abban iill, hogy a csfpofiiggelek 

 a Siinoccphalusok e liibptirjiin csak hih'om fogacskilban 

 vegzodik 4s rajta s6rtek nincsenek, tovilbbil a jol elkiilo- 

 niilt kiilso iig csiicsiin ket hatalmas, kettagii es tollas 

 nyvilviiny van. A k6vetkez6 liibpilrak ugyan oly modosu- 

 Msokat mutatnak, mint a Moinake, avval a kul6nbseg- 

 gel, hogy a csfpofiiggelek minden esetben fejletlenebb. 

 A Scapholeberisek-ne] az elso Mbpilr serami feltiiuobb 

 szerkezeti elterest sem mutat a Moindl^-etol es Simo- 

 cephalusok-eto], a milsodik liibpiir azonbau miir uemileg 

 elter araazoketol s kiil6n6sen a Simocephdusokc-tol az 

 iiltal, hogy a rovid, vaskos, hengeres es csupasz kiilso 

 lig csvicsilrol, epen mint a Moindk-n:i\, csupiin egy tago- 

 zott es tollas sorte ered. A Moindke-tol pedig elter abban, 

 hogy a csipofiiggelek jobban fejlett es szabad szegelyerol 

 eredo s6rtei sokkal rovidebbek es sokkal kisebb szilraviak. 

 Ezekeu kiviil azonbau elter a Scapholeberisek milsodik 

 lilbpiirja az emlitett uemeketol belso' iigiinak sortezettsege 

 iiltal, minthogy sorteinek sziima kisebb amazokenill. A har- 

 madik liibpilrnak csfpoftiggeleke es kiilso iiga dltaMnos 

 alak tekintetebeu a MomaA:-evaI azonos, de a csipofiig- 

 gelek nem oly terjedelmes a Scaphoh'berisek-ne\, mint a 

 Moindk-nii\ es sorteiknek szilma is felttinoen csekelyebb. 

 Kiil6nben e ket uem harmadik Idbp!lrji'it illetoleg csupdn 

 ablau vau lenyeges elteres, hogy a Scapholeberisek-ne\ a 

 belso ilg miir tenyleg elkiilonvilt es hilrom r6vid, vaskos, 

 tagozatlau tiisket viselo csvicsocskilt alkot. A negyedik 

 lilbpilron a csipcifviggelek szinten cseuevesz, negy, ket- 



