27 



BURlAUO^FTHNOLOGY 



1889 



I.I 



RY. 



tagu es tollas sortevel. A belso ilgat csnpsln egy, kettagu, 

 rovid es tollas sorte kepviseli, mfg a kiilso Ag lapitott, 

 szabad szegelyen kerekitett lemezt kepez negy erotelje- 

 sebb, nyulvilnyszerii kettagu sortevel es ket gyengf5bb, 

 egytagii, de szinteu tollas sortevel, tehat slltaMuossagban 

 a Moimik-era emlekeztet. Az otodik Idbpilr vegre dltald- 

 nossiigban iigy, mint reszleteibeu is csaknem azouos a 

 Moindk-ev&\. A Cerwdaphiidk-n&l az elso, masodik es 

 harmadik labpiir leuyeseu uem kiiloubozik az eddig emli- 

 tett nemeketol s csupsln a csipofiiggelek fejlettsegeben, 

 sortezettsegeben, tovabbii a belso agnak fejlettsegebeu es 

 sortezettsegben van csek^ly elteres. A uegyedik labpiii' 

 azonban milr feltiinobbeu van modosvilva, minthogy 

 a csipofiiggelek ouiillo nyiilvilnykent van lefuzodve, a 

 melynek belso szegolyen negy fogszeru egyeues tiiske, 

 csucsiin pedig ket eros, tagozott, befele ivelt es tollas 

 sorto vau. A belso iig a kiilsouek csiicsszeru folytatiisdt 

 kepezi egymiis mellett silriien iillo rovid tollas tiiskevel. 

 A ktilso iig vegre torjedelmes, egyenesre motszett sze- 

 gelyii lemezt alkot negy hatalmas, nyiilvslnyszerii, tago- 

 zott es tollas sortevel. Az otodik liibpilrnak alapize a leg- 

 eroteljesebben van kifejlodve, a mely liossziikils, negyszog- 

 letii lomezt alkot; belso csiicsilrol egy eroteljesebb, liiltra- 

 fele BarI6alakiiIag gorbiilt tollas sorte emelkedik. E sorte 

 a belso ilgat kepviseli, a melyet Lund, bizonyilra tevesen, 

 e nomuek e lilbpiirjiin hiilnyzo esipofiiggeleknek tartott. 

 A kiilso ilg szinten csenevesz es az alapizuek hiltso csii- 

 csdu eredo uagy, tagozatlan, sarloalakiilag hilti-afele gor- 

 biilt tollas sortejetol kepeztetik. E vegtagp;ir kiilouben, 

 mint azt LuND-nak vizsgiilatai is mutatjilk, a fajok sze- 

 rint kisebb-nagyobb mertekben elter. A Daphnia fajok- 

 nal az elso liibpiir a csalildnak elobb emlitett fajaitol 

 leuyegeben nem uagyou kiilonbozik, mindazilltal vau 

 koztiik uemi elteres. A csipofiiggel^k ugyanis majdnem 

 miuden esetben liiiinyzik, vagy legaliibb is uagyon csene- 

 vesz. A kopoltyii-lemez ellenbeu soha sem hiiiuyzik es 

 alakja ugyauolyan, mint az elobbi genusokuAI. A belso 

 ilg eroteljes, lapftott es leggyakrabbau tobb csoportba 

 elhelyezett finom sorteve! ekitett lemezt kepez ; a 

 kiilso ilg csupiin kis kiemelkedes alakjiibau van meg, 

 a melyrol egy tagozatlau, tollas, hatalmas sorte es egy 

 kis tiiske emelkedik. A milsodik Mbpar csupilu leuyeg- 

 teleniil ter el a Moindk-etol es Simoceiihahtsok-etol, 

 a mely utobbiakehoz abban is hasonlit kiilouosebbeu, 

 hogy az eroteljesen fejlett, hengeres es foliileten sorte- 

 zett kiilso iig csucsiirol ket hatalmas, kettagii es tollas 

 sorte ered. A belso iig szerkezeteben miir szembetiinobb 

 elteres mutatkozik, mintliogy ez a legtobb esetben majd- 

 nem csenev^sz es 6t hatahnas, kettagii, tollas sortevel 

 ekitett csiicsocskiit kepez csupiln. A hai-madik liibpiin-a 

 jellemzo mindeuek elott, hogy a belso iig milr felis- 

 merhetoleg van kifejlodve s a hatalmas, sziimtalan ket- 

 tagii, tollas sortevel szegelyezett csipofiiggelek kiilso 



csiicsa mellett emelkedo ujjalakii nyiilviluyt kepez, a 

 melynek csiicsiirol ket egyszerii es tollas sorte ered. .Jel- 

 lemzo toviibbii, hogy a kojpoltyii-lemez alapjiln egy, 

 szegelyen finoman sortezett lemezszerii fiiggelok van je- 

 len, a mely majd csupiin a kopoltyii-lemezig, majd pedig 

 azontiil is terjed. A kopoltyii-Iemez es a kiilso &g illtalii- 

 ban es reszleteiben is hasonlit a Moindke-hoz es Simo- 

 cephalusok-ehoz. A negyedik liibpiir nagyon hasonlit a 

 harmadikhoz s evvel kapcsolatban az emlitett tobbi 

 nemekehez is, mig az otodik blbpiir az illtal, hogy csipo- 

 fiiggeleke egeszeu hiiinyzik, kopoltyii lemeze csenevesz 

 s a kiilso iig, valamint a belso is az alapiznek csupiin 

 v6gc8ucsait kepezik, a melyeknek mindenikerol egy-egy 

 hatalmas, egytagii es tollas sorte emelkedik, inkiibb a 

 Ceriodaphnia fajok liibpilrjiira emlekeztet. Kiilonben a 

 Daphnia fajokuiil a lilbpiirak szerkezeteben es kiilonosen 

 sortezettsegeben igen tilg korliitok kozott ingadozo elte- 

 resek vauuak. 



A Bosminiddk hlbpiirjaira uezve mindenekelott jel- 

 lemzo az, hogy a ket elso pflr minden esetbeu rovidebb 

 az utiina kovetkezo ket pilruiil, a melyek a legeroteljeseb- 

 ben fejlettek, az otodik piir azonban miir szinten gyeu- 

 gebb s a hatodik vegre csenevesz. Az elso liibpilrnak alap- 

 ize meglehetos keskeny lemezt kepez, a melynek mellso 

 szegelyen a csipofiiggelek, hdtso szegelyen pedig a kopol- 

 tyiilemez emelkedik. A csipofiiggelek csucsszerii kiemel- 

 kedest kepez, a melynek .egyenesre metszett csiicsdn hil- 

 rom hatalmas, nyiilviinyszeru tollas sorte emelkedik. 

 A kopoltyulemez kortealakii es hegyes csucsiival ki- es 

 hiltrafele tekiut. Az iigak koziil a kiilso lijjalakii uyiilviinyt 

 kepez, csiicsiln egy eroteljes, sima sortevel s alapjdn ket 

 hatixlmas sorte ered. A belso iig terjedelmes, lapitott es 

 kiilso csiicsiin egyenesre metszett lemez alakjilban fejlett 

 6s szabad csiicsiiu 6t tollas ketiigu es egy egyszeru s6rte 

 van. A milsodik liibpiir illtaMuossiigban az elsovel egyezo, 

 kiil6n6sen a kopoltyii-lemez es a kiilso iig alakjiit es szer- 

 kezetet tekintve, a csipofiiggelek es belso iig azoubiin 

 nemileg elter, mert peldiiiil itt a csipofiiggelek hegyes 

 csiicsiin hiirom eros fogacska , belso szegelyen pedig 

 hat tollas, kettagii s6rte van. A belso' ilg eroseu lapi- 

 tott es szabad, kiilso' szegelyen kisse kerekitett ; s6rtei- 

 nek sziima tiz-tizenketto' k6z6tt viiltakozik, a melyeknek 

 egy resze tollas, mas resze sima, de valamennyi tagozat- 

 lan. A csipofiiggelek k6zeleben fekvo' B6rte a tobbinel 

 eroteljesebb es joformiin tiisket alkot. A harmadik Mbpiir 

 alapize terjedelmes lemez, a melynok kiilso csiicsan, a 

 a kiilso ilg alapjiiu ket eroteljes, tollas, tiiske vau. A csipo- 

 fiiggelek szeles alaprol indiilva ki, k6zepe fele elkeske- 

 uyedik s itt terdalakvilag megtorve befele hajlik. Csiicsiiu 

 ket rovid, eroteljes, karomszerii tiiske van s a belso mel- 

 lett meg egy finom sorte is emelkedik. A csfp6'fiiggelek 

 alapreszletenek belso szegelyen 6t-hat, tollas es kettagii 

 hosszii sorte van. A kopoltyiilemez ugyanoly alakii, mint 



4+ 



