28 



a megelozo Ifibparokon, de valamivel terjedelmesebb. 

 A kiilsoiig e Mbpilron miir joval erotelje.sebb, minta meg- 

 elozokon, alapjiin keskeny, csucsiin elszelesedett lemezt 

 kepez, melynek belso- es kiilso segelye finoman sortezett, 

 egyenesre metszett vegcsncsiln pedig liiirom hosszii, ket- 

 tagu es ket rovid, egytagii tollas sorte ered. A belso iig 

 szinten jol fejlett, lapitott, lemezszerii es rola tiz-tizenket 

 tollas, kettagu sorte emelkedik ; ezeknek szilma azonban 

 a fajok szerint villtozik. A negyedik liibsziirnak alapizen 

 a kopoltyvilemez mellett meg egy kis, szegelyen finoman 

 sortezett lemezkeje is van. A esipofliggelek csenevesz, kis 

 nyiilvilnykiit kepez csupiiu, csucsiln egy nyulviinyszerii 

 sortevel. A kiilso <ig szembetiinoen fejlett es feltiinoen 

 emlekeztet a megelozo csaliidok megfelelo szervero ; 

 ugyanis szabad szegelyen kerekitett terjedelmes lemezt 

 kepez, a melynek kiilso szabad szegelye finoman sorte- 

 zett es 6t eroteljes, tollas es ket kisebb, szinton tollas 

 sortevel ekitett. A belso lig miir csenevesz, iijjaliiku nyul- 

 viinyt kepez, a melynek alapjiin egy liosszu, eroteljes es 

 belso szegelyen bosszii sortekkel ekitett nyulvilny van, 

 csiicsiirol egy fiuoman sortozett , sarloalakulag gyeu- 

 gen befele hajlo tiiskeszerii nyulvilny ered. Az otodik 

 liibpiirnak csenevesz alapiz^n a csipcifiiggelek is csene- 

 vesz es egy gyengen terdalakulag hajlott, csvicsa fele fo- 

 kozatosan vekouyodo nyiilviinyt kepez miudeu sorte uel- 

 kiil. Evvel elleutetbeu a kopoltyiilemez eroteljesebb es 

 alapjiln duzzadt. A kiilso ilg alapjiin ket tagozatlan, fino- 

 mau tollazott, eroteljes tiiske ered, csucsilt pedig egy 

 hosszii, sima sorte ekiti. A belso ilg eroteljesebb a kiilso- 

 nel es hosszabb is, kisse kerekitett csiicsiin het finom es 

 sima sorte ered. A hatodik lilbpilr msir egeszen csenevesz 

 s az alapizrol csupiin az eroteljesen fojlett kopoltyiilemez 

 emelkedik. 



A Ly7icodaphniddk csalildjilban a kiilonbozo nemek 

 fajaiuill az 6t es hat kozott viiltakozo bibpilrok kisebb- 

 nagyobb szerkezeti elterest mutatnak. A Macrutlii i.f ge- 

 uus alakjaiuiil az 6t Ifibpiir k6z6tt legeroteljesebb az elso s 

 leggyengebb az 6t6dik. Az elso liibpiir alixpizeu csupiln a 

 kopoltyiilemez Vixu meg, a csipofiiggelek liiiinyzik es 

 helycn nehiiny ffuom, felk6rben redcizott s6rte vau csu- 

 piin. Az iigak k6ziil a kiilso egyszerii, ujjalakii nyiilviiuyt 

 kepez, csiicsiin egy hatiilmas sortevel, a melyuek vegso 

 hullilmos fele eros sortekkel ekitett. A belso ilg sokkal 

 eroteljesebben fejlett, mint a kiilso es ket lebenybol AW, 

 a melyek k6zul a kiilso alak tekiuteteben emlekeztet a 

 kiilso iigi'a es csiicsiin hiirom sarloalakulag ivelt, belso 

 szegelyenek vegso feleben fiuoman s6rtezett ttiske ered. 

 A belsd lemez terjedelmes, lapitott es vegs6' szegelyen 

 8 — 10 nyiilviinyszerii tiiske van s ezenkiviil meg piir ki- 

 sebb s^rte is. A miisodik Mbpiir terjedolmes alapizeu a 

 csipdfiiggelek mslr er6'teljes csiics alakjilban lep, melyuek 

 alapjiin belul negy hosszii s6rte es fogszerii sorte van, 

 kiviil pedig csupiin egy ujjalakii nyulviiuykti emelkedik. 



A csfpofiiggelek hegyes csiicsiin vegre ket fogacska van. 

 A kopoltyiilemez aranylag terjedelmes zacskot kepez. 

 A kiilso iig lijjalakii nyvilviiuy, csiicsiin egy sarloalakiilag 

 g6rbiilt, kiilso szegelyen fiuoman s6rt6zett eroteljes es 

 egy sima, gyenge sortevel. A belso iig tulajdoukepen 

 egyenes folytat.lsilt kepezi az alapiznek es szabad, gyen- 

 g^n kerekitett kiilso szegelyen hat r6vid, vegeu feltii- 

 nobben gorbiilt nyiilviinyszerii s6rte van, a melyek ki- 

 viilrol befele fokoziitosan rovidtilnek es vegsd feliikbeu 

 gyengen sortezottek. A harmadik labpiir csipdfiiggeleke 

 nemileg hasoulit a m.isodikehoz, de valiimivel gyengebb. 

 A kopoltyidomoz erdtoljes. A kiilsd ilg alapjiln egy befele 

 iri'iuyiiI6, sarloalakiilag g6rbult es toUas s6rte vau. Hiitso 

 szegelyo finom sortekkel fedett es vegsd harmadiiban, 

 tehiit a csucs k6zeleben egy feltilnden hosszii, egyenes, 

 kettiigii es fiuoman tolbizott sorte ered. Az iig csiicsAt 

 vegre ket rovid, sarlotxlakiilag hajlott es csupiin kiilsd sze- 

 gclyen sortezett gyenge s6rte ekiti. A negyedik liibptlr 

 csipdfiiggeleke ket egytagii, r6vid, erds es tollas sorteben 

 vegzddik s alapjiiu ket kis ivelt, hegyesen vegzddd nyul- 

 viinyka vau. A kopoltyiilemez ugyanolyan, mint a meg- 

 eldzd pilrbau. A kiilsd iig hosszii, joval hosszabb a belsd- 

 nel es alak tekinteteben a harmadik Iiibpi'irera emlekoz- 

 tet, avval a kiildnbseggel, hogy kiilsd szegelye sem nem 

 sortezott, sem alapjiin, sem veg.sd harmadiiban niucs 

 nagy sdrtekkel fegyverezve, hanem csupiin csucsiin vau 

 liiirom tiiskeszerii rovid, erdteljes es finoman sdrtezett 

 sortejo. A belsd lig egeszen oly szerkezetii, mint a harma- 

 dik liibpiire es csupiin s6rtezettsege mutat kis foku elte- 

 rest. Az 6t6dik Ifibpiir alapizen a csipdfiiggel^k kis, he- 

 gyes csiicsii nyulviinyt kepez sortek nelkiil. A kopoltyii- 

 lemez erdteljes es oly hosszii, miut az sigak. Az iigak 

 koziil a belsdt csupiin egy erds, hiitrafele sarloalakii- 

 lag hajlott, fiuomau sortezott s6rte kepezi, a kiilsd 

 egy, csucsdn finoman 86rtezett uyiilviiny alakjiiban 

 fejlett. 



Az Acantholeberis hat liibpilrja koziil legerdteljeseb- 

 beu fejlett a negyedik es 6t6dik, a hatodik pedig oge- 

 szen eseuevesz s csupi'in egy hossziikils, szegelyen s6rte- 

 zett lemezt kepez. A csipdfiiggelek txz elsd es miisodik 

 liibpiiron a legerdteljesebb, a harmadikon es negyediken 

 miir gyongebb, de azert ugyauoly szerkezetii, mint a 

 megeldzdkdu ; az 6t6dik liibpiirou ellenben mtir cseue- 

 vesz es alig ismerhetd fel ; a hatodikou vegre egeszen 

 hiiinyzik. A kopoltyulemez a hatodik bibpilr kivetelevel 

 mindenik lilbpiirou megvan, de a negyediken es 6t6di- 

 keu kettds tdmldcsket kepez. Az iigak koziil az elsd es 

 mdsodik lAbpSlron a belsd vau erdteljesebben fejlddve 

 s a ktilsd csenevesz, ellonbeu a harmadik, uegyedik es 

 dtodik li'ibpi'iron a kiilsdiigaz erdteljesebb s a belsd gyen- 

 gebb. A kiil.sd iig iizonban legerdteljesebb az otddik li'ib- 

 piiron, a melyen negyszogii, finoman sortezett lemezt 

 alkot nehilny erdteljes, reszint tagozott, reszint tixgozat- 



