29 



lan, de mindig tollas sortevel. A hatodik labpAron az 

 agak is hiilnyoznak. 



A Lynceiddk 6t Llbpilrja illtalilnossiigban nagy hason- 

 latossiigot mutat a Ij)jncod(jphnidk-ehoz es ezek kozott 

 kiilonoseu az Acantholcberig-eihez. A liibak alapize miu- 

 den esetbon keskeny lemezt kepez, a melyen a kopoltyii- 

 fuggelek minden Libpilron megvan, mig a csipofiigge- 

 lek az utolson vagy nagyon csenevesz, vagy egeszen 

 hiiluyzik. A csipofiiggelek az elso, m<isodik es harmadik 

 Mbpiiron kis nyiilviiny alakjiiban vau elkiiionulve, a 

 melyrol rovid, de eros, kettagu tollas sortek erednek ; 

 a kovetkezo lilbpilrokou mtlr csupilu kisebb-nagyobb hal- 

 mocskilt kepez kiiloubozo sz.lmu tagozott es tagozatlau 

 tollas sortevel. A kopoltyiifiiggelek kortealakii lemezt, 

 illetoleg zacskot kepez. Az iigak mindenik Iiibpilron fel- 

 ismerhetok, de az elso, milsodik Iiibpilrou e csalild alak- 

 jaiuiil is abelsoaz eroteljesebb sakiilso agyengebb, ellen- 

 ben a harmadikon cs uegyedikeu a kiilso ilg az ertitelje- 

 sebb s az otodiken vegre majdnem az osszes tobbi vilz- 

 reszeket elnyomja. A harmadik, negyedik es otodik lilb- 

 piiron a kiilso iig terjedelmes, kerekitett szegelyii lemezt 

 kepez Viiltozo szamii, eroteljes, tollas sortevel. Leydig, a 

 ki az Eurijcercus lamcllatus Libpiirjait behatoan tauul- 

 miliiyozta, a kiilso ilgat kopoltyiilemeznek tartotta es 

 utilna Gerstaeokee is ezt az ertelmezest fogadta el. 

 LiiND vizsgiilatai es a tobbi csaliidokkal valo osszeha- 

 sonlitds azonban konnyen megmagyardzza ligy a Leydig, 

 valamint az 6 nyomiln a Gerstaeckeb tevedeset is. 



Igen jellemzo a Cladocerilk majduem valamennyi 

 csalildjilra es ezeknek alakjaii-a az, hogy a himek elso 

 Islbpiirja tobb tekintetben elter a nosteuyektol, es elter 

 foleg abbau, hogy oleloszervve modosiilva, csiicsiiu kii- 

 loubozo alakii karmok es sorteuemii fiiggelekek vanuak. 



A Polyphemiddk kozott a I\Ayphemus-iiA\ ii him elso 

 Mbpiirja iiltalilnossilgban ugyan hasonlit a ucisteuyehez, 

 de csiicsiiu egy folfele hajlo karom van, a melytol tiivo- 

 labb alilfele egy, csupiin egyik oldaliln fogazott tiiske 

 emelkedik. E tiiske mogott es illetoleg alatt ket sajiit- 

 Siigos szemolcs lilthato, a melyekuek szabixd szegelyen 

 fogszerii lebeuykek vimuak. Vegi-e a liib hiltso szegelyen, 

 korulbelol annak hiStso harmadilban ket kardalakii, lapi- 

 tott es fogazott szegelyii ttiskeszerii nyulviiny ered. 



A Lcptoduriddk-niil a himek es uostenyek elsd Iiib- 

 pdrja kozott csupilu annyi a kiilonbseg, hogy a himekuel 

 a harmadik iz csvicsiin sajilt izmokkal mozgathato, rovid 

 tiiskekkel ekitett eroteljes karom vau jelen. 



A Lyncciddk csalildjiiuak valamennyi nemenel s 

 osszes eddig ismert fajainill a himek elso liibpilrjiinak 

 csiicsiiu egy eroteljes, sarloalakvilag gorbiilt kixrom van, a 

 mely majd eroteljesebb, majd gyeugebb. Az egyes fajok 

 szeriut azonban meg melleksortek is vannak a karom 

 mellett. 



A Lyncodaphniddk himemek elso liibpiirja illtaliibiiu 



emlekeztet a Lyiiceiddkerii, nemkiilonljen a Bosmini- 

 ddk-e is, a mely utobbiakiiiil, miut MiiLLEu P. E.-nek 

 a Bosmina diaphandn vegzett vizsgiilatai is bizonyitjilk, a 

 him elso lilbparjiinak csiicsiin egy mellfele hajlo sarlo- 

 alakii karom vau s ennek alapjiin kiilou szeles alapr61 

 egy hatalmas sima sorte u-ilnyiil mellfele. 



A Laphniddk csaliidjiiban is a typus az, hogy a him 

 elso liibpilrjiluak csiicsiin mellfele gorbiilo karom vau, de 

 aztiin a nemek es fajok szeriut a reszletekben kisebb-ua- 

 gyobb az elteres. A ]\Ioimk-nii\ peldiliil s kiilonoseu a 

 Moina brachiat(i-mi\, Muller P. E. szeriut az elso liibpilr 

 csiicsa kiszelesedett, mellso csiicsiiu erosebbeu ivelt cs 

 finom sortekkel tomotten fedett, hiltso csucsiln ellenben 

 kifele megnyult, itt rogziil a mellfele gorbiilt sarloalakii 

 karom, alapjilu hilrom tollas sortevel. A Ceriodaphnia- es 

 Daphnia-iaio\i himeinel illtaliibau ki van fejlodve a mell- 

 fele hajlo sarloalaku karom es ezeldtt ktilon alappal 

 mindig egy hatalmas s6i-te emelkedik. E mellett azouban 

 az egyes fajokuill meg kisebb-nagyobb szilmii gyengebb 

 s6rteket is taliiluuk a Mb kiilonbozo pontjain. 



A Sididdk-n;i\ a himek elso lilbpiirja liltaliiuossiigbau 

 ugyan hasonlit ii Daphniddk-ehoz, miudaziiltal az elteres 

 meglehetos szembesz6k6. Ugyanis a Sididdk-nAl a Idb 

 csiicsAu a karom helyett egy mellfele hajlo vastag, kere- 

 kitett csiicsii nyiilviiny van, a mely szabad csiicsiln finom 

 fogacskilkkal fegyverzett. A nyulviiny alapjilu a liib belso 

 csiicsa szinten kerekitett es finom fogacskiikkal ekitett, 

 de rola egy hatalmas, sarloalakii g6rbiilt sorte, tovilbbil 

 Uixgyobb sziimii fiuom sorte is ered. 



A mi a liimek elso liibpiiijiinak e feltiino' reszeit illeti, 

 meg kell jegyeznem, hogy a karom s illetoleg a mellfele 

 g6rbiilt uyulviluy miudeu esetbeu a belso ilg modosiilata 

 kovetkeztebeu j6tt letrc, az elotte fekvo hatahuiis, 6nilII6 

 alaprol emelkedo sorte pedig a kiils6' agat kepviseli. 



A liibpilrak sziima, mint milr a megelozokben is 

 r6videu emlitettem, a Cladoceriik kiil6ub6z6 csaMd- 

 jaLuiil es nemeinel meglehet6'8 tiig korMtok kozott inga- 

 dozik. E viszonyt azouban legjobbau feltiinteti a k6vet- 

 kezo tiibliizat, a melybeu az egyes csaliidok liibpiirjainak 

 szilma van feljegyezve. 



A csalad neve 



Polyphemidae . 

 LeptodoridfE 

 LynoeidiE 

 Lyncodaphnidee 

 BosminidiE .._ 

 Daphnidae _. __ 

 Sididae __ ... 

 Holopedidae 



A labpar 

 szama 



4 

 6 

 5— li 

 4-6 

 6 

 5 

 6 

 6 



MLkent e tilbMzat sziimadataibol is kittiuLk, illlandoan 

 legkisebb a Polyphemidiik liibpiirjaiuak a sziima s ehhez 

 hasoulot meg csupiin a Ltjncodapliniddk csaliidjiiuak 



