51 



g^ly ugyanis eg^szen csiipasz, miis reszen^l elso felebeu 

 csupasz, also foleben pe<Jig majd tollas, majd pedig sima 

 sortekkel fedett ; a legtobb fajual azoubau miudeuiitt 

 sortezett. Igen 4rdekes kivetel a Pleuroxus truncatus, a 

 menuyibeu ennek mellso szegelyeu a sortek lielyett 

 11-12 liegyes, folfele gorbiilt fogacska van jeleu s ezek 

 a haaoldali szegelyig terjeduek le. 



A p.lnczel liiltso szegelye uem mindenik Lyncrifla- 

 f^Ienel van konnyen megkiilouboztethetoleg fejlodve, 

 mert ogyes fajoknal kerekitett s a hiit- es hasoldali sze- 

 gely egymilsba olvadtnak latszik. 



A legtobb Ly7U'ei(1a-ie\enel a hiitso szegely azouban 

 jol el van kiiloniilve s majd egyenes vonalban fut a liiit- 

 oldali szeg^lytol a hasoldali szegelyig s mindkettovel he- 

 gyes szog alatt eriutkezik, majd pedig a h;itoIdaIi sze- 

 gellyel derekszog alatt , a hasoldalival pedig tompilu 

 kerekitett szog alatt eriutkezik. Igen gyakori az az eset, 

 hogy a felso ziig tompiibban kerekftett, miut az also ; elo- 

 fordul azonban az az eset is, hogy miud a ket zug egyeu- 

 loeu tompilu kerekitett, es hogy a felsci majdnem hegyes, 

 az also pedig tompdn kerekftett. 



A piiuczel hiUso szegelye majduem valamenuyi Lyn- 

 ceida^ielenel csupasz s csak igeu keves azou fajokuak 

 szilma, a melyeknel egy s miisfele kepletekkel ekftett ; 

 neha peldilul egesz hosszilban foliilrol lefele fokozatosau 

 nagyobbodo sfma sortekkel, neha hegyes, folfele gorbiilt 

 fogacskilkkal fegyverzett, milskor kiilso sz^Ien ugyau 

 csupasz, de belso oldaliiu, kozel a szabad szegelyhez, ro- 

 vid, meglehetos eroteljes tiiskekko! fedett ; az utobbi- 

 nill kiilcjuben az also zugon es folotte kevessel lUilr ffuom 

 ^s rovid sort^ket is taMlunk. 



Igen erdekes az a koriilmeny, hogy nehiluy Lynceida- 

 i&Unel a piluczel hiitso szegelyenek also zugiiban kisebb- 

 uagyobb es viiltozo sziimu fogacskilk forduluak elo , a 

 melyek reszben egyenesen hdtra, reszben pedig kisse le- 

 fele miuyidnak. Azokuiil a fajokuiil, a melyekuel a ptin- 

 czel hiltso szegelyeuek also zugilban tobb fogacska vau, 

 a fogacskiik szilma kisebb-nagyobb mertekben ingadozik. 

 A fogacskilk sziima kiilonben meg ugyauazou egy pel- 

 dilnyuill sem illlando, mert a jobb piinczellemezeu le- 

 het 5, a balou elleubeu csupilu hilrom. 



A Lyncodnphniddk csaMdjilban a piluczel hiitoldali 

 szegelye iiltaliiban gyengen fvelt, ugy azouban, hogy 

 mellso fel^ben tobbe-kevesbbe vizszintesnek hltszik, es 

 hiltso felebeu a hasoldal fele hajolva ivelodik. A fajok 

 leguagyobb reszenel a hiltoldtili szegely egeszeu sfma, 

 mils reszeuel fogazott , vagy kis tiiskekkel fegyver- 

 zett. 



A pdnczel hasoldali szegelye e csakld ktil6nb6z6 ne- 

 meinel kis mertekben biir, do megis mutat nemi alak- 

 villtoziist. A Macrothrix fajokuiil iiltalan gyeugen fvelt 

 ^s eroteljes s6rtekkel ekftett, a melyeknek szerkezete 

 azonban a fajok szerint eltero. A Strehlocerus-n&l a piln- 



cz^I hasoldali szegelye miir feltiinoen fvelt, fiir^sz alakbari 

 fogazott s a bemelyedesekbeu egy-egy rovid, eros s6rtd- 

 vel dfszftett. Az Acantholeberis pilnczeljiiuak biisoldali 

 azegelye majdnem vfzszintes es csupiin mellso, meg hiitso 

 kis r^szlete vau kisse fvelve s csak is hosszii, merev 

 s6rt4kliel ekftett. 



A piinczel mellso' szegelye majd egyenes, de kisse lej- 

 toseu kifele s aztiin aliifele Iiajlik, majd egeszeu egyenes 

 es fiiggelyeseu iriiuyul aliifele. A mellso szegely kiilouben 

 valamenuyi Lyncodaphnida-ielen^l eg^szen csupasz es 

 tompiln kerekftett szog alatt erintkezik a hasoldali sze- 

 g611yel. 



A piinczel hiltso szegelye csupAn az Acantholeberis-nel 

 van j61 elkiiloniilve s eimel majduem fiiggelyes vonalbau 

 fut a hiltoldali szegelytol a luisoldaliig s az elsovel he- 

 gyes, az utobbival pedig tompitu kerekftett sz6g alatt 

 erintkezik ; egesz hossziiban aztiin kis fogacskilkkal fegy- 

 verzett ; a nemek miis resz^nel felismerhetlenne vdlik, 

 minthogy a hilt- es hasoldali szegelyek eszrevetleniil meu- 

 nek egymdsba hegyes csucsbau, vagy kerekf tett sz6glet alatt 

 erintkezve. 



A Bosminidae cs.iliid alakjainill a piinczel szeg^lyei 

 illtaliibau nagyon hasonlo lefutiisiiak s az itt-ott mutat- 

 kozo elteresek majdnem elenyeszo csekelysegiiek. A hat- 

 oldali szegely ugyanis miudig tobbe-kevesbbe erosen ivelt, 

 ugy azonban, hogy hiitrafele szembetiiu6'bbeu lankilsodik 

 es miudeu esetbeu egeszeu sfma. A hasoldali szegely 

 iillandoan egyenes es csupilu mellso harmadilban vau 

 uehiiny vekouy s6rtevel ekitve, a melyekuek sziima a 

 fiijok szeriut Villtozo. A mellso szegely leggyaki-abban 

 gyeugen fvelt s csak ritki'in egyeues, de ez esetben aztdn 

 ferden ki- es al.ifele iriluyul. Az a szog, a mely alatt a 

 mellso szegely a hasoldalival eriutkezik, tompau kerekf- 

 tett es sortekkel fedett. A hiitso szegely majduem kivetel 

 n^lkiil egyenes es fiiggelyes, minek kovetkezteben a 

 hasoldali szegellyel mindig dereksz6g alatt erintkezik, 

 ellenben a hiltoldali szegellyel majd tompilbb, majd ele- 

 sebb, de mindig hegyes csucsbau taLilkozik. Nehiiny faj- 

 niil, a piinczdl hiltso also ziiga majd egyenesen htoa, 

 majd kisse altl fele tekinto gyeng^u fvelt nyulviinykfiba 

 folytatodik, mely ketszer vagy hiiromszor fogazott lehet 

 a fajok szerint. A h^so szegely kiilonben valamennyi faj- 

 Uiil kivetel nelkiil sfma s rajta sem fogilcskilk, sem pedig 

 sortek uiucseuek. 



A Daphnidae csalild kiil6nb6z6 nemeinel s ezeknek 

 fajaiuiil a piiuczel szegelyeinek alakja, lefut.isa es szerke- 

 zete, uemkiil6uben fejletts^ge igen kiil6ub6z6. A Moina- 

 fajokuiil a piinczel hiltoldali szegelye iillaudoau egyenes 

 es csupasz, csupiin a peteit magiival s illetoleg k6lt6- 

 iirebeu czipelo uostenyekuel viilik kisse fveltte a petek 

 uyomdsa alatt. Ugyan e viszonyt talilljuk a Simoeephalus- 

 fajokuiil is, avval a kiil6nbseggel, hogy ezekn^l a pilnczel 

 hiitoldali szegelyen hiitrafele ii-ilnyul6 fogszerfi kepletees- 



