32 



k^k vannak. A Ceriodaphnia fajok kozott, a mig nehany- 

 ndl a pilnczel hfltoldali szegelye egyenes, addig mdsok- 

 n^l es a legtobbnel, kisebb-nagyobb mertekben ivelt, de 

 mindon esetben eg^szen sima. A Scapholeberisek pAnczel- 

 jiluak hatoldali szegelye mindig ivelt, biltrafele lanksi- 

 sodva hajHk ala es kivetel nelkiil valamennyi fajual sima. 

 A Daphnia genus alakjainill a piincz^l h^itoldali szegelye 

 mindig ivelt, de nem ritka az az eset sem, hogy a szegely 

 iveltsege hiitra fele lassankeut egyenes voualba simul el, 

 a mi kiilonosen a himeknel igen gyakori. A pilnczel hilt- 

 oldali szegelyenek finomabb szerkezete milr tilgabb kor- 

 liltok kozott villtozik, mint alakja, mert a mig egyfelol 

 igen sok oly fajt ismeriink, a melyeknel a szegely egeszen 

 sima, addig mdsfelol sziuten sok oly fajt ismeriink, a 

 melyekuel a szegely vagy egesz hosszilbau, vagy hiitso 

 feleben, vagy vegre csak hiitso harmadiiban erosebb, vagy 

 gyengebb, hiitra fele irii,nyul6 tiiskekkel ekitett. 



A panczel hasoldali szeg^lye milr nem oly villtozo 

 ixlaku, mint a hiitoldali, a menuyiben a Scapholeberis 

 fajok kivetelevel, a melyeknel iillandoan egyeues, a 

 tobbiekn^l gyengebben, vagy erosebben, de mindig ivelt. 

 A Scapltobeleris^ek-tol kiilonben a tobbi Daphnif1a-ie]ek- 

 hez mintegy iitmenetet kepeznek a Siinocephalusok, a 

 melyeknel leggyeugebb a hasoldali szegely iveltsege es az 

 extremet a Ceriodaphnia-iaiok kepezik, a melyeknel leg- 

 eroteljesebb a hasoldah szegely iveltsege. A Scapholeheri- 

 .w/i-nel es Cerindaphnidk legnagyobb reszeuel a hasoldali 

 szegely egeszen csupasz, a Ceriodaphnia rotundd-n&l, a 

 Simocephalusok-nA\ es szilmos 7>rtjj/m/rt-fajniil a has- 

 oldali szegely hiitso felen vagy rovid ttiskek, vagy hosz- 

 szabb sortek emelkednek, a Moina -fajokniil a hasoldali 

 szegely mellso reszeu vaunak csupiiu fogacskak es vegi-e 

 igen sok Daphnid-naX az egesz hasoldal rakva van ttis- 

 kekkel vagy sortekkel. 



A pinczel mellso szegelye a Moiria fajokuiil majdnem 

 fiiggelyes lefele irilnyulo vonalat kepez, a mely also fele- 

 ben sortezett es tompilu kerekitett szog alatt erintkezik 

 a hasoldali szegellyel. Ehhez hasonlo viszonyt tabiluuk 

 a Simocephalns- es Scapholeberis-i-A]o\\.n{\l is, avval a kii- 

 lonbseggel, hogy ezeknel a lefele iriinyulo szogely kozepe 

 tiijiln gyengeu viijt s az ut6bbi nemu^l a tole ^s a 

 hasoldali szegelytol alkotott szoglet hegyes es kiszo- 

 kello, mint kiilouoseu a Scapholeberis nm.cronatd-n&] is. 

 E ket uem mellso szegelye kiiloulien iillandoan csupasz. 

 A Z)ap/mia-fajokndl a pdnczel mellso szegelye miir kive- 

 tel uelkiil ivelt es a hasoldali szegellyel miudig tompiin 

 kerekitett szoglet alatt eriutkezik. Legfeltiiuobb a Cerio- 

 daphnidk mellso szegelyeuek iveltsege, a melyeknel a 

 mellso- es a hasoldali szegely majdnem eszrevetleniil 

 megy sit egymiisba. E ket ut6bbi nemnel a pilnczel 

 mellso szegelye joformdn mindig csupasz s alig egy-ket 

 oly faj van, a melynel finom sortekkel fedett. 



Leguagyobb elteres mutatkozik a I kipiinida-CHalM 



alakjai piiuczeljiiuak hd,t86 szegelyenel, mort a mig vau- 

 nak oly nemek, a melyeknel a piiuczel hilts6 szegelye ele- 

 sen van elkiiloniilve, mint a Scapholeberisek-n6\, Simo- 

 cephalu,sok-n&\ es nemileg a Motwa7c-nill is, addig nagyon 

 sok miisniil alig, vagy epen nincs az elkiiloutilve, mint a 

 Ceriodaphnidk-mil 6s a Daphnidk-nti\. A ScapJioleberisck 

 pilnczeljiinak hilts^ szeg^lye fiigg^lyes, majdnem egyenes 

 es csak uagyon kis mertekben ivelt vonalat kepez, a 

 mely egeszen esupasz s a hiitoldali vouallal, epen mint a 

 hasoldalival is hegyes szoglet alatt erintkezik, a melyek 

 koziil a felso' kisse folfele szokell, az als6bb pedig rovidebb 

 vagy hoBszabb, hiltrafele iriinyuI6 hegyes nyulviinyban 

 foIytat6dik. A Siiiiocephcdusok-mi\ a hiits^ szegely sziu- 

 ten egyenes vonalat k^pez, de ez kiss^ ferden le- es mell- 

 fele fut. A hiitoldali szegellyel tompa, kerekitett, a has- 

 oldalival ellenben meglehetos hegyes szoglet alatt 6rmt- 

 kezik es egesz hosszaban rovid tiiskekkel fedett. A Moindk- 

 uill a hiltso szegely fiiggelyes vonalat kepez, a mely 

 kozepe tiijiin gyengen oblozott s a hiitoldali szegellyel 

 meglehetds hegyes, de kerekitott, a hasoldali szegellyel 

 ellenben feltiinoen tompiin kerekitett szoglet alatt erint- 

 kezik. A Daphnia- es Cer(or?(7/)/(«/r(-fajoknilI, miut em- 

 litettem, a piinczel hiitso szegelye niucs eleseu elkiiloniilve 

 s a hasoldali szeg61y kozetlen erintkezni liltszik a hilt- 

 oldalival. Igen jellemzo e nemek fajaira es kiilonoseu a 

 Daphnia-i'Aio\a:'A az, hogy a piinczel ott, hol a htit- es 

 hasoldali szegely egymiissal erintkezik, rovidebb vagy 

 hosszabb nyulvilnnyd nyiilik ki, a mely majd egyenesen 

 hatra, majd pedig hiitra- es folfele ininyiil. E nyulviiny 

 mindig tiiskekkel fedett es ininya, hosszasiiga, meg alakja 

 bizonyos fajjellemet kepez. Kiilonosen jellemzo az, hogy 

 a piinczel kozepvonaliibol-e, vagy pedig felso reszebol, 

 illetve a luitoldali szegely kozeleben ered-e ? A Daph- 

 nia-fajok kozott kiilonbeu olyan is van, a melynel e nyul- 

 vdny csak kis csonkiit k^pez, s e tekintetben nagyon em- 

 lekeztet a Ceriodaphnidk-ra, a mintegy iltmenetet kdpez a 

 ket genus alakjai kozott. 



A ,S7rf("(fat'-feIeknel a piinczel szegelyei meglehet6s 

 egyforma feilettsegilek es alakuak. A hiitoldali szegely 

 ugyauis csak gyengeu ivelt es egeszeu csupasz, a has- 

 oldali szegely egyenes vonalat kepez, a mely a test 

 kozepe tiljiln gyengen oblozott es csupdn hiits6 harmadii- 

 ban van rovid fogacskiikkal fegyverezve, egyebiitt pedig 

 fiuom sortek boritjiik s ezek kozott egy-ogy hegyes, rovid 

 tiiskecske van. A piinczel mellso szegelyenek kozepen 

 szembetiino bemelyedes van, minek kovetkezteben als6 

 folebeu egy, kisse mellfele szokello, tompiiu kerekitett 

 csiics kepzodott. Ezen tiil azonban gyengen kerekitvo 

 megy ilt a hasoldali szegelybe. A hiits6 szegely jol raeg- 

 ktilonboztetheto es hulliimosan fut6 vonalat k^pez, a mely 

 sortekkel fedett s a hiitoldali szegellyel meglehetos, de 

 gyeng6n kerekitett, a hasoldali szegellyel pedig tompa 

 es feltiinobben kerekitett szoglet alatt erintkezik. Az also 



