33 



szoglet a Sida himjenel ogy hegyes, egyeneaeu hiltra ini- 

 nyulo kis fogaeskiiha folytatodik, illetoleg vegzcldik. 



A nolopecUdae csalsld egyetleu kepvisel6j6uek a Un- 

 lopedhivi (libbcruin-uak psiuczelja, szegelyeit tekintve, 

 meglehetosen elter a Cladocerilk tobhi csalildjainak alak- 

 jaietol. A pilnczel liiltoldali szegelye ugyanis feltuuoeu 

 fvelt, bdr nem oly mert^kben, mint a hiltoldali s ligy 

 mellso, valamint hiltso reszlete majdnem egyeuloeu lej- 

 tos. A mellso es hiltso szegely niucs elesen elkulouulve, 

 8 miudketto a hasoldali szegelynek egyenes folytatflsilt 

 kepezi. A hasoldali szegely tehiit egyenes kozlekodesben 

 iUlouixk liltszik a hiitoldalival , a mellyol meglehetos 

 hegyes szoglet alatt erintkezik s ez kis csucsocskiit kepez. 

 A hiltoldali szegely egeszen csupasz es a hasoldali is 

 majduem egeszeu, csupiin a hsitso azegelyuek megfelolo 

 reszleteu vannak kis fogacskilk. 



A pdnczel foUllete a Cladoceriik kiilonbozo fajaimil 

 igeu kiiloubozo szerkezetu s alig vau nehiiny olyan faj, 

 a melyuek piiuczelfoliilete egeszen egyszerii sima, mint 

 peldilul a Holopedium (jibberum-e is ; a leguagyobb resz- 

 nel a pilnczel foliileten, vagy a test hosszteugelyevel pAr- 

 huzamosan futo hossztarajkilkat, vagy egymiissal keresz- 

 tezodti es rliombos terecskeket alkoto voualakat, vagy 

 pedig hatszogletii terecskeket talillunk. A hossztengely- 

 lyel pilrhuzamosau futo tarajkilk leggyakoribbak az Aloiia 

 geuus fajainill. Az egymiissal keresztezodo es rhombos 

 terecskeket alkot6 vonalak leggyakoriabbak a Cerin- 

 daplmia- es a 7)(y>/(«)a-genusok fajainak piinczelfolii- 

 leten, a hatszogletvi terecskek ktilouosebben a Bos- 

 miniddh- es nehiluy Lynceida-felenek piluczelfoliiletet 

 dfszitik. Egyes fajokuiil a uagy es konnyen szembetuno 

 tai-ajkilkon kfviil meg fiuom voualak is ekitik a piinczel 

 foltiletet. Igen erdekes az Alona testudiudria piinczeljii- 

 nak foliilete, minthogy ezen kis, egymiist cserepszeriileg 

 fedo pikkelykek vauuak kifejlodve, a melyek kiilonosen 

 a piinczel szegelyeinek kozelebeu emelkeduek ki ele- 

 sebbeu. A piinczel foliileteuek szerkezete kiilonben az 

 egyes fajok meghatiiroziisiiniil meglehetos fontos jelle 

 met kepez. 



A piiuczel foliileteuek diszftesehez kiilouben az emlf- 

 tettekeu kfvtil egyes esetekben meg miisnemii kepletek 

 is jilnilnak, uevezetesen kis kiemelkedesek, tiiskek es 

 sortek. Ezekhez leliet sziimitaui uemileg azokat a sorte- 

 szerii kepleteket is, melyek a L^;(c"C«/a-csaIiid alakjainak 

 kivetelevel majduem az osszes tobbi Cladocerdk fajaiuiil 

 az ilgastapogat^k alapjilu, vagy torzseuek csiicsiiu egye- 

 sevel vagy piirosilval vaunak meg s a melyek ideggel 

 iillva kozlekedesben, valoszfnuleg a tapiutiisuak egyik 

 kesziileket kepezik. 



Szovettaui tekintetben a Cladoceriik koztakaroja sem 

 jellemzo sajiitsiiggal nem bfr , sem a tobbi riikoketol 

 nem kiilonbozik ; miudeu esetben k6t, jol elkuloniilt 

 retegbol iill, nevezeteseu a tulajdoukepeui piiuczelt 



Daday, Cladocera. 



alkoto kiilso, sziliird osszeiillilsu cutinda-rctcfibnl ^s az 

 ez alatt fekvci plminarctegbdl, a matri.r-h6\. 



A cuticida-retefi leguagyobb reszt egynemii s a test 

 kiilonbozo reszeiu kiiloubozo vastagsiigu es kemeuysegu 

 s reszbeu ettol fiigg sziue is, mert miuel vastagabb es 

 kemenyebb, anniil sot^tebb szfnii. E tekintetben igen 

 szep pelda a Monospilus tenuirostris, a melynek cuti- 

 cula-retege az idokozouk^nt levedlett, de egyiuiison 

 tapadt pilnczel-Iemezek miatt meglehetos sziliird ossze- 

 iilliisii es siirgiisbarna szinii, holott a Dajj/mia-fajok cuti- 

 cula-retege aninylag vekony leven, majduem egeszen 

 szfutelen. — Vegyi osszetetel tekiutetebeu a cuticula-r^- 

 teg uagyon hasoulit a tobbi rAkokehoz s legfeunebb 

 abban kiilonbozik, hogy a beleje rak6dott meszsok meuy- 

 uyis^ge majduem miuimumra redukillodott, biir ezekuek 

 jelenletet is miir Leyuig konstatiilta a T>aphnia lon- 

 (lispina es a SimocepJudus vetulus fajokuiil a savak alkal- 

 maziisa utiin mutatkozott pezsges alapjiin. Ehhez hasonlo 

 eredmenyhez jutottam en is a Moiiia bracliiatd-n&l 

 eczotsav alkalmaziisa utdn, a melynek hatiisslra a m^sz- 

 sok feloldiisiival a cuticula-reteg feltiino hajlekonnyii es 

 vekonuyii vtiltozott. 



kplasmarctefi — inatrix — leggyakrabban szemecske- 

 zett, sejteki-e nem kiilouiilt protoplasma-reteget kepez 

 elsz6rt raagvakkal, ritkiibban sejteki'e kiilonillve. Letdig 

 szeriut e reteg a test kotoszovetevel s kiilonoseu a zsfr- 

 test nyulvilnyaival iill kozetleu kozleked^sben. A test 

 egyes helyein e reteg elvastagodik, fgy kiilonosen a fark- 

 sortek alapjiin s itt kis dudorkiit kepez. 



A konibbi biiviirok kozfil a plasma-reteget illetoleg 

 LovfiN & Stkaus ama velem^nyben voltak, hogy izom- 

 szerii es az izmok feladatiit vegezi, kiilonosen a piinczel 

 ket lemezeuek elziii-iisiiniil. E velemenyt Leydig dontotte 

 meg, kimutatva, hogy a psincz^l lemezeinek csukodii- 

 silt specialiter e czelra szolg^Io izmok vegezik. O mu- 

 tatta ki azt is, hogy e reteg szolgiil tartozkodilsi hely^fil 

 a festek-sojtekuek s hogy o retegben egyes fajokuiil egy- 

 sejtii mirigyek vannak elszorva, a melyek uezete szeriut 

 nem egyebek egysejtii bormirigyeknel. 



Az elobbeuiekbeu tilrgyalt kiilviizou kfviil a Cladoco- 

 riiku^l epen ligy, miut a tobbi riikokuiil is s iiltalilban 

 majduem az osszes Izeltliibii iilIatokn;il nemi belviiz is 

 van s miir Leydig eszlelte nyomait a kiilonbozo izmok 

 tapadiispoutjiiul szolgillo tarajkiik alakjilban. Az lijabb 

 buvilrok koziil ktilonoseu Muller P. E. volt az, a ki 

 figyelmet e kepletekre irilnyftotta es vizsgiilatai alap- 

 jiiu kimutatta, hogy csakuem az osszes Cladocerilkniil 

 egyes pontokon az izmok tapadilsiira szolgillo belvilz- 

 r^szletek vaunak kifejlodve. Nevezett biiviir egesz soro- 

 zatilt kozli e belviiz-reszletekuek az ^ltona-fajoktol, 

 egyes Chydorus-6kt6\ es PfeMro.rHS-oktol, a melyek kiilo- 

 nosen az iigastapogatokat mozgato hatalmas izmok 

 tapadiis-poutjiiiil szolgiilnak s a melyeknek alakja a fajok 



5 



