34 



szerint igen tslg korl.itok kozott viUtozik ; altalaban i)al- 

 czika-, ritkiibban pa,tk6- es gyiiru-alakuak. 



A Cladocerak valamennyien pancz61jukat tobb izben 

 levedlik s az lij mslr nagyon koriln kezd kepzodni a regi 

 alatt, a mirol kounyen meggyozodhettink, ba az illeto 

 illlatkilhoz kemszerrel jiirulunk, miut peldilul eczetsavval, 

 a melynek ilyeteu hatilsilt milr Leydig konstatiilta. A leg- 

 tobb Cladocera regi piinczeljiit egeszeu levedli s csak 

 nehiiuy olyan van, a melynel a regi panczelok is a testen 

 maraduak. Ilyenek a Monospilus tenuirostris es az Acan- 

 thocercus sorclidus fajok, a melyeknel a regi psinczelok az 

 iijakkal osszenonek s minden egyes piinczelt szegelyei- 

 nek megmaradt sorai iitiln azouual felismerhetiink. 



4. Hejmirigy. 



A koriibbi buviirok kozul milr tobben figyelmesek 

 lettek ama tobbszoros kanyarulatu, szabdalt szegelyu es 

 meglehetos iltliitszo szervre, a mely a Cladoceriik leg- \ 

 nagyobb reszenel a piinczel ket lemeze mellso szegelye- 

 nek kozeleben fekszik. — Igy Mtta azt Zaddach a 

 Ilolopedium [lihhcrum-nA] es biir helyzetet es lefutiisiit 

 koriilmenyesen leirja, finomabb szoveti szerkezetenek, 

 valamint elettani feladatilnak korvonalozAsilval megis 

 ados marad. A legelso, a ki a Cladoceriik e szervet behato 

 tanulmiiny tiirgyiivd tette, Leydig volt s 6 majdnem az 

 osszes illtala vizsgiilt fajokuiil kimutatta auuak jelenlet^t, 

 s egyuttal finomabb szerkezetere es elettani fuuctiojiira is 

 u6mi fenyt deritett. Az utiiua miikodott buviii-ok miir 

 valainennyien tobbe-kevesbbe figyelmoki-e meltattiik a 

 Cladocerdkuak eme, LEVDiG-tol «Hejmirigy»-uek — - 

 Schalendriise — uevezett szervet, kiilonosebben pedig 

 DoHRN A., Saes G. 0. es Claus C, a kik koziil az utobbi 

 specialis tanulmilnyok alapjfin nemcsiik a fiuomabb 

 szerkezetre vonatkozo becses adatokat nyiijt, hanem egy- 

 uttal tobb kiilonbozo Cladocera-fajuak hejmu-igyeit is 

 ismerteti. 



A hejmirigy szerkezetet illetoleg Leydig abbau a vele- 

 meuyben volt, hogy az, a kiilonbozo fajokuiil kiiloubozo- 

 kepen hurkolt, teljeseu ziirt csatoruiit kepez es rajta semmi 

 feltiiuobb elkiiloniiMseket megkiilouboztetni nem lehet. 

 Saes G. 0. felfogiisa szerint, a Sidd-n es rokonfajaiu veg- 

 zett vizsgalatai alapjiin, a hejmirigy a riigok kozeleben 

 egy szitaszeriileg iittort lemezen iit uyilik. Dohen A.-uak 

 sikeriilt kimutatuia aztiin azt, hogy a Cladocerfik hej- 

 mirigyei sem uem kepezuek ziirt, egyszerii csatoruiikat, 

 mint azt Leydig velte, sem nem nyilnak szitaszeriien iit- 

 tort lemezen, mint azt Saes G. 0. allitotta, hanem a 

 Saes G. 0. Allitolagos szitaszeriien ilttort lemeze egy ho- 

 lyagszerii fiiggelek, a mely keskeny vezetekeu at a tobb- 

 szoroseu felhnrkolt csatorna also jiiratiiba sziijadzik es 

 valossigos mii-igyet kepez. — Dohen A.-nak e felfogiisiit 

 Clads C. kezdetben tevedeseu alapultnak uyilviinitotta s 



a holyagszerii mirigyet az elso liihpiir kopoltyufiiggeleke- 

 nek tartotta, kescibb azonbau visszavouva ez lillitilsat, 

 elismerte Dohen A. felfogiisAuak helyesseget. 



A Cladoceriik osszes fajainak hejmirigyein hiirom resz- 

 letet kiilouboztethetiink meg, nevezetesen a holyagszerii 

 miriciyet, a csatorndt es a kivezeto nyildst. 



A hdlyagszeril mirigy, miut miir Dohrn A.-nak 

 vizsgiilatai is kideritettek s Clads C. adatai megerosi- 

 tettek, minden esetbeu a hejmirigy vezetekeuek, illetdleg 

 csatoruiijiinak also jiiratitol es a riigoktol kepezett zug- 

 ban fekszik. Alakja iiltalsiuossdgban korte- vagy toj.isdad, 

 miudaziiltal a uemek es fajok szerint kisebb-nagyobb 

 mertekben vdltozik ; majd kortealakii, majd gombolyii 

 vagy ferde negyszogre emlekeztet. 



A csatorna a holyagszerii mu-igy levezeto csovevel ve- 

 szi kozdetet es lefutiisa szeriut belso ^s kiilso jiiratra van 

 kiiloniilve, a melyek kiiloubozo alakii hajliissal a piiucz^l 

 lemezeiuek also harmada tiijiitol neha egeszen a sziv ko- 

 kozelebe emelkednek fel. A csatorna es illetoleg a belso 

 meg kiilso jiiratok lefutiisa, hajMsa, a nemek es fajok sze- 

 rint, igen tiig korMtok kozott vslltozik s foleg ezektol fiigg 

 a hejmmgynek egesz alakja es reszben szerkezete is. 



A hirezeto nyildst legeloszor Claus C. eszlelte es sze- 

 rinte azt a legtobb fajuiil igen uehez megtaliilni, miut- 

 hogy majduem kivetel nelkiil a holyagszeril mirigy alatt 

 fekszik. Legjobban megkiilouboztethoto a <SV(/rt crystal- 

 lind-n-k\ es a Leptodora ]iyalind-mi\, mely utobbinill, 

 Weismann A. vizsgiilatai szeriut, a fejben fekszik, tehiit 

 ttlvol a holyagszerii mmgytol. 



A Leptodoridae csabid egyetlen iilakjiiniil, a Leptodora 

 hyalind-nti\, Weismann vizsgiilatai szerint, a hejmirigy- 

 nek csak hiitso r^szlete s nevezetesen a holyagszerii mi- 

 rigy s a csatorna egy felhurkolt kis resze fekszik a 

 panczelou, mellso 4s leguagyobb reszlete a testiirben 

 foglal helyet, meg pedig olyformiln, hogy a tor hosszd- 

 bau vegig futva, mellso reszevel a fejig terjed. A holyag- 

 szerii mirigy hossziikas kortealakii es keskeny, rovid veze- 

 tdke szeles csiicsiinak kozeleben ered. A hosszii csatorna 

 htitso reszlete a mirigytol csekely tiivolsiigig mellfele ha- 

 lad, do aztiiu hegyes, konyokszerii hiijliissal mogint hiitra- 

 fele kauyariil s a mirigy alatt kettos konyokhajMs utiin 

 kiszelesedve, egyenes voualban mellfele halado iriinyt 

 vesz fel. A kivezeto nyikis a csatorna derekszog alatt 

 megtort keskeny reszleteuek vegen fekszik. 



A Polypheinidae-CBalM alakjainiil a hejmu-igyek szer- 

 kezete meg eddig csak uagyon hezagosan ismert s a Po- 

 lyphemus-va, vonatkozolag, Leydig vizsgillatai utiin pel- 

 diiiil csak annyit tudunk, hogy a pdnczel mellso szege- 

 lyeuek kozelebeu fekiisznek s a csatorua lefutiisiiban teny- 

 leg mellso es hiitso reszletre ktilontilnek. A mellso resz- 

 let, valosziniileg a riigo ixlapjiinak kozelebeu fekvo mi- 

 rigytol kiindulva, gyenge hajlsissal mell- 6s lefele halad, 

 de uemsokilra majdnem derekszog alatt elobb ferden fol- 



