I. ALi ALANOS RESZ. 



Tortenelmi atpillantas. 



A vizeket uepesfto ezer meg ezer panluyi illlatkflrol 

 a termeszetvizHgiUok es kiilonosen azok, a kik ftileg 

 az iillatok tanulmilnyoziiaiival foglalkoztak, uagyon ter- 

 meszetesen mindaddig j6form!ln mit sem tiidtak, a niig 

 termeszet adta szerveik egy mesterseges liatodikkal, a 

 uagyfto uveggel nem szaporodtak. Es hogy ez teuyleg iigy 

 volt, bizouyitja az a koriilmeny, bogy a nagyitotiveguek 

 a termeszet titkaiba valo melyed^sre irilnyitott elso al- 

 kalmazdsa elott elt buvilrok liiitrabagyott irataiban semmi 

 emlitest sem taliilunk a piiriinyi szervozeteket illetoleg. 

 A mint Ajhstoteles uem tesz miiveiben emlitest a Veff- 

 Imi/ckml, vagy a magasabb reudii mikroszkopos illlat- 

 kiikr6I, epen ligy nem emlitik 6'ket az utilnna elt es mii- 

 kodott biivilrok egeszen Leeuwenhoek fellepeseig. Mint- 

 hogy a Cladocerdk — Crustacea Cladocera — egy ue- 

 hiiuy alak kivetelevel, epeu oly mikroszkopos lenyek, miut 

 akilr a Vcglmyck, a Sndrofcrgek, vagy akiir az Erezoldhu- 

 rdkok, igen termeszetes, hogy sem Aristoteles miivei- 

 ben, sem az utiluna ^lt buvilrok dolgozataiban riijok 

 vouatkoz6 egyetleu adixtot sem taMluuk. A 17-iksziizad 

 mitsodik feleben azouban milr magukra voutiik a buvilrok 

 figyehuet, s ez idotol kezdve uapjaiukig a Foldnek majd- 

 nem mindeu reszebeu akadtak egyos buviirok, a kik kti- 

 lonfele tekintetekbol tigyelmiiki-e meltattilk es meltatjiik 

 ez erdekes illlatkilkat ma is ; iigy auuyira, hogy ma mtir 

 egesz kis irodalom illl reudelkezesiinkre fiijismeretokrol, 

 foldrajzi olterjedesokrol, anatomiai, fejlodesi es biologiai 

 viszonyaikr61. 



Az emlitett kiilonbozo irAuyu ismeretek fokozatos fej- 

 I6d6set, gyarapodiisilt es jelen illlilsiit azonbau konnyen 

 ilttekiuthetoleg csak is ligy velem korvonalozhatni, ha 

 azokat kiilon-kiilou tilrgyalom. 



a) A fajisiHcretrc voiudkozo «(/ato^-. Akonibbibii- 

 vdrok koziil Swammeedam J. az elso, a ki «Historia lusec- 

 torum generalis» czimfi es 1669-ben megjelent miiveben 

 a Z)aj)//M!a-genusnak felismerheto leiriisilt , rajzilt es 

 ismerteteset kozli, es Pidex arboreus s. arhorescens ne- 

 ven emliti az iiltixla vizsgiilt alakot. Ugyan ezeu adatokat 

 talilljuk meg «Biblia Naturee» czimii miivenek 1737. evi 

 kiaddsiibau is. 



Daday, Cladocera. 



Nagyon valosziuii, hogy Merrett is felismerte mar a 

 Dajilmidt, legiiliibb Londoubau 1077. evbeu megjelent 

 «Pinax rerum Britannicarum etc» miivebeu «Vormes 

 minimi rubri, aquam stiignalem, calore sauguineo infici- 

 entos, uudo vulgus dira partendit» szavai utiin erre lehet 

 kovetkeztetniink. 



Sokkal megbizhat6bbak azok az adatok, a melyeket 

 Fbancisco Kedi kozol. E biiv.lr ugyanis 1684-beu «Osser- 

 vazioui utoruo agli animali viveuti che si travauo negli 

 animali viventi» miivebeu a Daphnia pidex-re emlekez- 

 teto nijzokat uyiijt «Auiuialetti iiquiitici» ueven em- 

 Iitveazt. Hilrom evvel kesobbou (16S7) mogjeleut «Opere» 

 miiveben szinteu koziil nehiluy olyan ilbrilt, a melyokbeu 

 Cladocerilkra lehet ismerui s ezokre vonatkozoliig «Tre 

 animaletti aquatici, che vivorno nelli acqua stagnanti, e 

 nepozzi, osservati eol microscopia» megjegyzest csatolja. 



Az iiugol Bradley 1739ben megjelont « Philosophical 

 Acconut of the Works ofNiiture» muvebeu meglehetos 

 kimerito leirii.Siit es enuek megfelololeg eleg hii rajziit 

 adja egy Cladocerdnak, a melyet «wonderful insect wich 

 had but one eye» koriilinissiil jelez. VaI6sziuii, hogy le- 

 ii-ilsa es rajzai a Daphnia pidex, vagy egy ehliez nagyon 

 kozel illlo mas Daphnia fajra vonatkoznak. 



Az edesvizi Hydriluak halhatatlau uevii biivilra, Tbem- 

 BLEY 1744. evheu megjelent «Memou-es pour servir a 

 riiistoire d'un geure de Polypes d'oau douce» miiveben 

 egy Daphnia fajra vonatkozo megjegyzeseket ^s rajzokat 

 is kozol «Pucerou brauchu» nevvol jelelve azt. Ez az iillat 

 uem miis, miut a Daphniapidex. TREMBLEv-nek e rajzait 

 1746-ban Adams is felveszi «Micrographia Illustrata» 

 miivebe. 



LiNNfe muveibeu a Cladocerilkra vonatkozolag a leg- 

 elso feljegyzest a «Systema Naturas» 1744. evi 4-ik kiadil- 

 silban taliiljuk, a melyben valamennyi faj Momculus 

 pule.c arhorescens nev abl van foglalva. Ugyanezeu ada- 

 tokat taliiljuk meg a «Fauna Suecica» 1746. evi elso ki- 

 adilsiibau, mfg az «EntomologiaFaunaeSuecicae» 1789-iki 

 kiadilssiban Monocidus pidex uevvel jeloli a felemlitett 

 Cladocerilkat. 



Nem sokkal jelentekenyebbek azok az adatok sem, a 

 melyeket 1753. 6vben Baker nyiijt «Emplayment for the 

 Microscope» miiveuekelso kiadslsiiban, biir az iiltala adott 



1 



