E L O S Z O. 



Alig ferhet ketseg ahhoz, hogy az allatok fold- 

 rajzi elterjedesenek hatarait csakis reszletes fauui- 

 stikai ismeretek es adatok alapjan lehetseges korvona- 

 lozni es hogy valamely faunateriiletnek masokhoz 

 valo viszonyat csakis a kiilonbozfi allatrendekre, csala- 

 dokra es nemekre, de sot neha egyes fajokra vonat- 

 kozo speciahs faunistikai ismeretek reszletes osszealli- 

 tasa utan lehet megallapitani. ElObb az alapot 

 kell megvetni, az anyagot keh osszehordani, hogy 

 aztan a diszes epiilet felepithetS legyen; es enre, ha a 

 mfivelt Europaban valahol, ugy hazankban bizouyara 

 nagy sziikseg van. 



Tavol legyen tSlem, hazank specialis termeszeti 

 viszonyaira valo utalas mehett itt annak fejtegetese, 

 hogy hazank mily helyet foglal el zoogeograjjhiai 

 szempontbol s hogy epen geographiai helyzete es 

 termeszeti koriilmeuyeinel fogva e tekintetben mar a 

 priori is mily vegeredmeuyekkel kecsegtetbetne. 

 Tavol legyen tftlem, a kiiloubozc) zoologiai iranyok 

 folott itt velemeuyt koczkaztatva, egyik-, vagy ma- 

 siknak jogosultsagat es becset latolgatni. Eme ker- 

 desek.fejtegetese es megvitatasa csak competenst illet 

 meg, s kiviil esik jelen muukam kereten ; de speciahs 

 hazai viszonyainkat tekintve, talan nem fogok tul- 

 zasba menui, ha el merem most mondani azt, a 

 mit Daniara vouatkozolag MiJLLEE Ott6 Feigyes 

 179i2-ben elmoudott volt: «Non mutandum coe- 

 Iwm, non trajicienda maria, non petenda et vitac 

 et pecuniarum dispendio loca remotissima, ut invisa, 

 ut inaudita inquiramus ; ipsa litora vicina, ipsa 

 patria tellus, lacus, stagna, rivi, quidquod vada et 

 quaevis palustria domestica mirandorum feracia 

 existunt. Tempus instat, quo non quaeretur novum 

 ex Africa, sed ex aquis et aquosis nobis et pecoribus 

 nostris potum suppeditantibus . . .« (1. pag. 12.) Es 

 az igazat megvallva, bizonyos fokig e sorok befolya- 



soltak els8 sorban akkor, a mikor e monographia 

 megirasara vallalkoztam ; de czelom volt az is, hogy 

 a Chyzee Koenel es Toth Sandoe tol a GO-as evek 

 elejen megkezdett uton tovabb haladva, a megszakadt 

 foualat tovabb gombolyitsam s ez altal egy tegla- 

 darabbaljaruljak, az idok folyaman talan felepiilend6, 

 ketsegkivtll erdekes epiilethez, Magyarorszag fauna- 

 janak teljes ismeretehez. 



E munka a kir. m. Termeszettudomanyi Tar- 

 sulattol az 1885. evbeu hirdetett allattani nyilt 

 palyazaton nyert megbizatasnak, az erdelyi orsz. 

 Muzeum-egylet es a magyar tud. Akademia anyagi 

 tamogatasanak eredmenye ; es esakis e hatha- 

 tos tamogatasnak koszonhetem, hogy alkalmam 

 nyilt ama gazdag anyaguak birtokaba jutuom, a 

 mely munkam alapjat kepezi s a melyrcil munkam 

 egyuttal tanubizouysagot is teszen. 



A rendelkezesemre allo anyagot a korabbi s az 

 ujabb irodalmi termekekuek lehetSIeg teljes felhasz- 

 nalasa es tekintetbe vetele mellett ugy morphologiai 

 es biologiai, valamint systematicai iranyban is lehe- 

 t51eg tiizetesen s hazai viszouyaiukuak megfelelSen 

 igyekeztem feldolgozni, hogy igy a hazai Cladoce- 

 rakrol a tudomany jelen allasanak szinvonalan 

 allo, az ide vonatkozo ismereteket lehetoleg ossze- 

 foglalo maganrajzot nyujthassak. De igyekeztem 

 e mellett az Cladocerak hazai term6helyeire s 

 illetoleg hazai elterjedesere is kiilonos gondot for- 

 ditani es tablazatokba ugy csoportositani, hogy ezek- 

 nek a Iehet8segig tiszta vilagitasba helyezese mellett 

 feltiintethessem azt a viszonyt is, a mely e tekintet- 

 ben hazauk faunaja es mas faunateriiletek kozott 

 mutatkozik. 



A fajok leirasanal lehetSleg kritikailag jartam 

 el; a fajokat latin diagnosisokkal jellemeztem; ki- 

 meritd synonym-jegyzeket igyekeztem osszeallitani 



