36 



es hdtrafel^, majd szinten ferden mell- es folfele irilnyul, 

 es eredespontja kozeleben aztan kouyokszorii bajliissal a 

 bcitso reszletbe megy at. A bsitso reszlet kezdetbeu ugyan- 

 azt az irilnyt koveti lefele, a melyet a mellso folfele s azt 

 mogfekszi ; de milr a miijdnem derekszogii also bajlitstol 

 kezdve iniuyiibau nemileg elter, mintbogy iuueu kezdve 

 majdnem egyenes iriinyban folfele veszi utjiit s a mellso 

 reszlet eredespontjiiuiil, a valoszinuleg itt fekvo kive- 

 zeto nyiliisba sziljiidzik. 



A Lynceida-oiiashid ixlakjaiuiil a bejmirigyek majdnem 

 egyezo szerkezetiiek es lefutiisuak. A bolyagszeru mirigy : 

 iigyanis illtalilbau tojiisdad alaku a riigok kozeleben, 

 majdnem a test kozepvouiililban fekszik. A csatorua a 

 bolyagszerii mirigytol veszi kezdetet es csaknem egyenes 

 vonalban lialad a biitoldalboz, egeszeu a sziv kozelebe, 

 de lefutdsiibau mellso es hiitso reszlete jol megkillouboz- 

 tetheto. A csatorna mellso reszlete a bolyagszerii mirigy 

 felso tiijiirol eredve, kezdetbeu lefele halad, de attol cse- 

 kely tiivolsiigban kouyokszerii bajliis utiin folfele veszi 

 utjiit es gyenge )S'-aIaku bajlilssal a szivig batol. A biltso 

 reszlet lefutilsilban ugyanezt az utat teszi meg s a mellso 

 reszletet kisebb-nagyobb fokbau fedi. A kivezeto uyilAs 

 igen valosziniileg a bolyagszerii mirigy alatt fekszik. 



A Lyncodaphnida-casi&d kulonbozo nemei- es fajainil 

 csak nagyon kisfoku eltereseket talillunk a Lynceida- 

 csaliid alakjainak hejmirigy-szerkezetetol. A bolyagszerii 

 mirigy gouibolytided s majdnem a test kozepvouiiliibiin 

 fekszik. A csatorna mellso reszlete a holyagszerii mu-igy 

 also szegelyen eredve le- es Iiiitrafele balad, de uemsokilra 

 ivelt biijliissal folfele irilnyul s a sziv kozeleig terjedti le- 

 futilsdban meglehetos eles <S-alakii utat ir le. A liiltso 

 reszletuek lefutilsa azonos a mellsoevel s azt kisebb- 

 uagyobb mertekben fedi. A kivezeto uyiliis a bolyagszerii 

 mirigy alatt fekszik. 



A Bosminidae-csaX&d alakjainak hejmirigyei ugy szer- 

 kozet, viilamint lefutiis tekinteteben is egeszeu azonosak- 

 uak moudbatok a Lynceidae-cii&\&.d alakjaieval s nemi 

 elterest csupilu a csaliidon beliil tapasztalhatunk a csa- 

 torna belyzetet s a csatorua mellso es liiltso reszleteuek 

 lefutdsiit illetoleg. Neha ugyanis a bejmu-igy a piinozel 

 mellso szegelyenek kozelebeu fekszik s a biitso reszlet el- 

 takarja a mellsot, neha pedig a csatorua majduem a test 

 kozepere vouult, teh^t a piiuczel mellso szegelyetol meg- 

 lehetos tiivolsilgba, s a biitso reszlet uem fedi a mell.sot, 

 hanem csak szegelyeikkel erintkeznek. 



A Daplmidae csaliid kiiloubozo uemeiuel a hejmiri- 

 gyek biir iiltaMbau egy typus szeriut vannak fejlodve, 

 mindazilltal egyes reszleteikben kisebb-uagyobb elterest 

 mutatuak. A Moindk-n&\, mint azt Claus C.-nak a Moina 

 bracJiiatd-n vegzett vizsgillatai is bizonyitjilk, a hejmirigy 

 a pAnczel mellso szegelyenek kozelebeu fekszik. A holyag- 

 szerii mirlgy a rilgok alapesucsdnak kozelebeu, a testnek 

 majdnem kozepvonaUbau van ; tomloalaku es kivezeto 



csove ferden le- es hd,trafele tekint. A csatoma mellso 

 reszlete a holyagszerii mirigy vezeteketol kis tiivolsilgban 

 kezdetbeu ferden le- es bdtrafele halad, mixjd ivelt haj- 

 Mssal folfele veszi iitjilt s ezt gyenge mellfele hajlilssal 

 teszi meg. A liiitso reszlet lefutilsiibau ugyan azt az utat 

 teszi meg lefele, a melyet a mellso reszlet folfele, de 

 e mellett a mellso reszlet also hajliisilt megkeriili s a ho- 

 lyagszerii mmgy es a mellso reszlet kozott folfele haladva, 

 a bolyagszerii mirigy felso szegelyeuel meg egyszer meg- 

 hajlik, hogy aztiln a holyagszerii mu-igy mogott fekvo 

 kivezeto uyiliisban vegzodjek. A Ceriodaphnia-iaiok bej- 

 mirigyei szerkezet tekintetebeu nagyon kozel illlanak a 

 Mo/Ma-fiijokehoz. A holyagszerii mu'igy kortealakii, ve- 

 zeteke nagyon rovid s eszrevetleniil megy At a csatorna 

 mellso reszletebe, a mely itt ivelten hajlik folfele, hogy 

 aztiiu kortilbelol a test kozepvoualiiban terdszerti bajMs 

 utiin, egyenes vonalban haladjou a sziv kozelebe. A mellso 

 reszlet begyes, kouyokszerii bajlilssal megy tlt a h^tsoba, 

 a mely azt majduem egeszen fedi s ugyau azt az utat irja 

 le, awal a ktilonbseggel, hogy a mellso reszlet also Iiaj- 

 lcisiluill kicsucsosodott kouyokhajliist kepez s inueu fol- 

 batol a holyiigszerii mirigy es a mellso reszlet koze. 

 A kivezeto uyilas viilosziutileg a holyagszertt mmgy mo- 

 gott fekszik. A Scapholeberis-ekne\ a holyagszerti mirigy 

 tomloalixku, vezeteke rovid. A csatorna mellso reszlete 

 kezdetben egyeuesen lefele halad, de majd konyokszerii 

 hiijlilssal folfele irilnyul es gyenge (S-alaku utat irva le, 

 egeszen a sziv mellso csucsiiig s illetve a fej es a tor kozti 

 bemelyedesig emelkedik, a hol aztdu hegyes, kouyok- 

 szerti bajliissixl megy ilt a hiitso reszletbe. A biitso reszlet 

 ugyan azt az utat teszi meg, a melyet a mellsd s ezt uem 

 takarja, hanem csak szegelyet erinti, de ci^ak az also ko- 

 uyokhajliisig, miuthogy itt sziuten kouyokhiijlast kepezve, 

 a mellso reszleten fekszik s iigy halad folfele a holyag- 

 szerii mirigyig, a mely mogott a kivezeto nyilds van. 

 A Siii>oce]^halusok-nA\ a tojiisdad alaku h6Iyagszeru 

 mirigy a test kozepvoualtiban fekszik es rovid vezeteke 

 egyeuesen alafele tekint. A csatorna mellso reszlete a 

 bolyagszerii mirigy kozeleben kezdetben egyenesen biltra- 

 fele hiilad, de aztiln nem nagy tixvolsagban derekszog 

 alatt megtorve, folfele veszi iitjiit s a sziv kozeleig emel- 

 kedik, meg pedig vege fele erosebben mellfele hajolva. 

 A Iiiitso reszlet m.ir sokkal komplikiiltabb, miut az eddig 

 emlitett nemeknel ; ugyauis a mellso reszletuek felso, he- 

 gyes konyokhajMs^tol kezdve, egeszen annak also bajM- 

 Siiig, avval piirbuzamosan halad, itt azouban majduem 

 derekszog alatt megtorve, gyeuge hiltrabajMs mellett alii- 

 fele veszi utjiit s a pslnczel hasoldali szegelyeuek kozele- 

 ben hegyes kouyokbajlassal folfele terve, a holyagszerix 

 mirfgy felso csucsiiuak kozelebeu vegzodik. A hiitso r6sz- 

 let lefutiisiibau, reszben eltakarja a mellsdt, reszbeu pedig 

 csak erinti, ugyszinten erintkezik szegelyevel also tdjd- 

 nak alii- es folfele balado resze is. A Dfyi/tttia-fajok hej- 



o-> 



