36 



mirfgyeinek egyes reszei alakjnkat cs lefut^sukat tekintve, 

 egeszeu azonosak a Simocej^halus-okexal s ezeketol csak 

 auuyibau teruek el, hogy a hatso reszlet also tiija uem 

 uyulik le oly messze s uem oly kulouvillt, hanem rovi- 

 debb s vagy csak fehg, vagy pedig egeszen visszahajHk a 

 felso tiijra s ev\e\ kiipcsolatban kozelebb fekszik a holyag- 

 szerii mirigyhez. Kulonbeu iigy a Simocep]uilu>i-ok, vala- 

 miut a Dajjhnia-felek hejmii-igyei is lefiitilsukbau G 

 betiit irnak le. 



A Sididae-caai&A alakjaiuiU a hejmu-igyek szerkezete 

 nagyou emlekeztet a Simocej^halus-okerii s ezeketol csak 

 abbau ter el, hogy a holyagszerii mirigy ferde negj'sz6g- 

 alaku, toviibbil a csatorua mellso reszlete egyeues voual- 

 bau emelkedik folfele a sziv kozelebe. A hiitso reszleteu 

 itt is epen ugy megtaliiljuk a felso es az also tiijat, mint 

 a Simocephalusoli-nai es a iJaphnidk-iiu]., avval a kuloub- 

 seggel, hogy az also tslj uem kepez konyokhajlilst a ho- 

 lyiigszerii mu-igy kozeleben, hauem egyeues vonalbau 

 halad aM s aztiln ismet folfele, hogy a holyagszerii mi- 

 rigy kivezetd csove folott derekszog alatt megtorve, a 

 muigytol meglehetos tavolsilgban uyiljek. 



A Ilolopedidae csalild egyetleu alixkjiiniil, a Ilolope- 

 ditim gibbenim-na\, a meuuyire Zaddach vizsgiilata 

 utiiu ismerjiik, a hejmkigyek egeszeu sajiltsilgos lefiitd- 

 suak, a meunjaben uem a piluczel mellso szegelyeuek 

 kozelebeu s avval pili-huzamosan fekiisznek, hanem a test 

 kozejjvonaliiban a hosszteugellyel majduem pilrhuza- 

 mosan. — A mennyire Zaddach rajziiibol kiolvashat- 

 juk, a mirigynek mindket csatoruareszlete megvan s 

 ezek p;lrhuzamosan kozetleu ogymiis mellett fekszeuek. 

 A Iiolyagszerii muigy jeleuletet illetoleg meg eddig biz- 

 tos adataink nincseuek, biir igen valosziuii, hogy nem 

 hiiinyzik az ; legaMbb erre euged kovetkeztetui Sabs G. 

 O.-nak ide vonatkozo vizsgiilata, mely szerint a csatoma 

 kozepen egy holyagszerii keplet vau, szerinte a szita- 

 Bzeriileg iittort lemez, a melyet, miut tudjuk, Clacs C. 

 a holyiigszerii miriggyel azonosit. 



A hejmuigy egy reszeinek finomabb, s kiilonosen 

 szoveti szerkezetere vonatkozo legelso poutos adatokat 

 Weismann A. nyujtotta Leptodora hyalina anatomiai 

 viszouyainak ismertetese kapcsiin. Claus C. a Clado- 

 ceriik hejmuigyeu-e vouatkozo kozlemenyeben e tekin- 

 tetbeu semmi ujabb adatot sem kozol s csak megerositi, 

 illetoleg iiltaliinositja WEisMANN-nak a Leptodora hyalina 

 hejmirigyere vonatkozo teteleit. 



A holyagszerii mirigy belso falazatiit egymiistol kisebb- 

 uagyobb tiivolsiigban lillo nagy sejtek belelik, a melyek 

 nemcsak egyszeriien a falazatot belelik, hauem, epeu 

 mert egymiistol meglehetos tiivol fekiisznek, szabadou 

 beuyulnak a miiigy belso iirebe. A sejtek kiilonben uem 

 egyeulo uiXgyok, s kiilouosen a muigy vezetekeuek koze- 

 leben fekvdk joval nagyobbak a tobbieknel s gdmboly- 

 dedek. Valameunyi sejtet kettds korvonalu hiirtya borit 



s belsejokbeu miir az ^ld iillatniil, meg inkiibb pedig az 

 eczetsavval kezelt peldiinyokuiil meglehetds Uiigy, gom- 

 bolyii magot lehet megkiilouboztetni. A mi e sejteknek 

 alakjiit illeti, erre nezve azt mondhatjuk, hogy vala- 

 mennyien hengeresek, a mu'dl feliiletes beiillitiisnill kony- 

 nyen meggydzddhetiink. 



A holyagszerii muigy foliilete mindig sima es fiuom, 

 iivegtiszta, viilosziuiileg szerkezet nelkiili hiirtya takarja, 

 a mely fiuom rostok kozvetitesevel itt-ott a koztakiirohoz 

 van fiiggesztve. 



A muigy vezetekenek falazata anlnylag uagyon vekouy 

 s evvel kapcHolatban anuiil terjedelmesebb belsd iire. 



A csatorna szoveti szerkezete lUiir elter a holyiigszerii 

 mirigyetdl, sotetes sziniive es erdsen feuytdrdve Viilik 

 s a fiilazat sejtjei tomotteu fekiisznek egymiis mellett, 

 toviibbii a sejtek foliilrdl uezve ariiuylag szabillyos sok- 

 szdgletviek. A sejtek foliileten hilrtyiit nem lehet meg- 

 ktildubdztetni, de a nagy, gdmbolyiided magot miQdou 

 esetbeu kithiitui. 



A csatorua fdliiletet meglehetds vastag cuticula-reteg 

 boritja, a melyen fdlulrdl uezve, kis kerek likacskiikat 

 kiildnbdztethetiink meg. E kerek likacskiik, miut azt 

 Weismann A. a Leptodora hi/alindn vegzott vizsgiilatai 

 folyamiiban kimutatta, nem egyebek, miut a cuticu- 

 lareteget iithatolo finom csatoruticskiikuak uyiliisai, a 

 miudkhdz hiisonlokat anuak idejeu Heidenhain az em- 

 Idsdk veseiuek ugyuevezett tubuli contorti-ja felhiimjii- 

 bau eszlelt. A csatorna foliileten elszortan itt-ott kdtd- 

 szdveti rostok tapadnak, a melyek az egesz csatorua 

 rogzitesere szolgilluak s ezert latszik egyes Cladocera 

 csatoruiijiinak falazata csipkezettnek. Azon esetekben, 

 mikor a csatorua kiilsd es belsd reszlete nem fekszik egy- 

 mds mellett, a kdzdttiik fentmarado hezag verdbldt ke- 

 pez, a melybeu Claus C. versejtek iiramliisilt eszlelte. 



A hejmirigy elettaui feladatiit tekintve Weismann A. 

 es Claus C. is abbau a velemenybeu van, hogy az kivd- 

 laszto szerv s hogy a holyagszerii mirigy vizet, a csatorua 

 pedig hugyviilad^kokat viilaszt es iirit ki. 



5. Izomrendszer. 



A Cladoceriik arauylag elenk mozgiisilval kardltvej 

 az izomrendszer magas elkiildniiltseget mutat s miir 

 a koriibbi buviiroknak is magAi-a vonta figyelmet. A leg- 

 elsd reszletesebb leiriist mindamellett is csak STRAUS-uill 

 taliiljuk meg, a ki a Sida- es Daphnianeme]i izomi-eud- 

 szeret ismerteti. Utiiua Schoedler nyujt terjedelmes ada- 

 tokat, a ki az Acanthocercus rigidus = Acantholeberis 

 curvirostris izomrendszeret iija le a legkisebb reszletekig. 

 Zaddach szinteu sok adatot nyujt ez u'iiuybau a llolope- 

 dium fjibherum leinisa kapcsiin, de adatai meg sem oly 

 kimeritdek, miut a ScHOEDLEn-ei. Leydig monogriijjhicus 

 munkiijilbau a Cladoceriik izomreudszereuek reszletesebb 



