37 



ismertetesebe nem bocsfltkozik, hanem utal a Schoedi,er 

 vizsgillataira, de megjegyzi, liogy Schoedlek tobb oly 

 izmot ismertet, a melyek tulajdonkepen nem izmok, ha- 

 nem csak kotoszoveti rostok, vagy a zsfrtest nyulvAnyai. 

 Az ujabb buvjlrok koziil csupsln Weismann A. nyiijt ke- 

 ves adatot erre vonatkozolag a Leptodoia Jiijalina aua- 

 tomiai viszonyainak ismertetese kapcsiln, de egesz terje- 

 dehneben megsem irja le az izomi-eudszert. 



8zem elott tartva Schoedler kimerito buvilrlati ada- 

 tait, a Cladoceriik izoim-eudszeret a kovetkezo csopor- 

 tokba o.sztbatjuk : \. a tajJogatuk izmai ; ± az d()as- 

 tapogatdk izviai ,- 3. a szein izmai ; 4. a Idhak izmai ; 

 5. a tdrzs izmai es 6. a belszcrrek izmai. 



A tapogatdk izmait illetoleg a legelso adatokat Schoed- 

 LER kozH, a ki uem csak az Acantholeberis currirostris- 

 uiil mutatja ki iizokuixk jelenletet, hixnem itltalilbau a 

 ZM^)/r«/afeleknel is, melyekuel pedig Straus-Durkheim 

 uem eszlelte. Zaddach , Leydig es Weismann sziuten 

 nem emlekezik meg reszletesebben a tiipogatok izmai- 

 rol ; holott mindenik tapogat6hoz fut egy-egy izom. Ezek 

 lapitottak, szalagalakiiak s a felso ajaktol kiindulva, a fej 

 also szegelyevel pilrhuzamosiiu futva, hatolnak be a tapo- 

 gatokba s azoknak alapresze kozelebeu a mellso szegely- 

 hez tapadnak. Schoedler ez izmokiit mn^culi lcralores 

 anteimarum — a taj)ogat6k emelo izmainak — nevezte 

 es miikodesiik szerint meltiiu is, a monuyiben tenyleg a 

 tapogatok mellfele- es folemeleset vegzik. — A Clado- 

 cerdk kozott azonbau uem valameunyinel vaunak ez 

 izmok egyformilu fejlodve. A Leptodoridae csalildbau, 

 mint WEiSMANN-nak vizsgiiliitai is mutatjiik, ez izmok 

 egeszen hiiinyozuak, uem kulonbon a Poljiphemidae csa- 

 liidban a Poli/pheinus uAl is. A Li/nccid^ie csaLid alak- 

 jainiil miir ki vaunak fejlodve, de nagyou vekouyak es 

 iltliltszok. A Lyncodaphnida csabld alakjaiuiil, karoltve a 

 tapogatok eroteljes fejlettsegevel, a tapogatoi izmok mar 

 erosebbeu fejlettek, elleubeu a Bosininiddk-nAl a ta- 

 pogatok colossalis volta dacziira is, liiiinyozni Mtszauak, 

 minek magyariizatilt kiilouben epeu a tapogatok szerke- 

 zeteben kereshetjiik. A T)aphnidac csalild kiilonbozo 

 alakjiiiudl, mint milr Schoedler is kimutiitta, a tapo- 

 gatoi izmok miudig jeleu vauuak, csakhogy azokuiil az 

 alakokuill, a melyeknel a tapogatok legnagyobb resze 

 a fejp;inczel alatt fekszik, s igy nem mozgathatok, sokkal 

 gyengebben fejlettek, mint azokuiil, a melyekuel a tapo- 

 gatok egeszen szabadok. Az utobbiakera emlekeztetoleg 

 vauuiik fejlodve a Sididac- es Holopedidae-CHolad alak- 

 jainak tapogatoi izmai is. — A tapogatoi izmok kiilou- 

 ben legerosebben a Cladocerak himjeinel vaunak kifej- 

 lodve, kapcsolatban avval, hogy ezeknel a mellso tapo- 

 gatok kozosiilesnel a nostenyek olelesere szolgillo szervve 

 modosultak. 



Az dgastapogatdk izmait illetoleg miir Straus uyujt 

 nemi miutiikat a Dajihnia-fnjokon vegzett vizsgalatai 



alapjiln, de legkimeritobben Schoedler es Zaddach frja 

 le azokat ; az elso buvilr az Acantholeheris ciirrirostris-on 

 az utobbi ^eAig a.Holopediumgibberum-on tett megfigye- 

 lesei utiln Schoedler szerint az ligastapogatokat 5 izom 

 mozgatja, a melyek koziil ketto egyik tapogatotol a 

 milsikig fut s a torzsbe hatolva, egyikok a felso, milsikuk 

 pedig also szegelyehez tapad, mindketto azonban tapa- 

 diispoutja kozelebeu tobb iigra oszlik. Ez izmok iiz iigas- 

 tapogatokuak tubijdoukepeui hajlito izmixi — flexores au- 

 tennarum. A m;is h4rom izom, a melyek az ilgastapogatok 

 emelo izmai gyandut szerepeluek, a fejp;inczel hiltolda- 

 liirol erednek .s a belcsatoriiilt mindket oldalou koritve, 

 ferden alilfele futuak. Miudeuik izom ket onilllo izombol 

 osszetettnek liitszik es egesz szelessegiikben tapadnak az 

 ilgastapogatok piinczeljilhoz, mivel elkiilimiilt inszerii 

 tiipadokesziilekiik uiucs. A h;lrom izom koziil a legmellso 

 majdnem ivelt lefutiisu s az iigastapogatokba, azok tor- 

 zspuek belso-also reszeu hiitol be, de ligy liltszik, hogy 

 a torzson tiil uem terjed, hiiuem belso-hiitso falazatiln 

 tobb iigra oszolva tapad meg. — Miikodese a torzsnek 

 hiitra- es aUifele mozgiisslt eredmenyezi 8 ezert a torzs 

 siijiit emelo izma — musculus proprius articuli basalis 

 truuci — gyamint tekintendo s ezt miir Stbaus is meg- 

 kiilouboztette. A m4s k6t izom majduem egyenlo szeles, 

 de sokkal hosszabb az elobbiuel, a menuyiben a torzs 

 csiicsiiig fut s anuak kiilso izomreteget kepezve, iiga- 

 kat bocsilt az ilgastapogatok iigainak izeibe es a tollas- 

 sortekhez. Ezen izmok kepezik az iigastapogatok tulaj- 

 doukepeui emelo- es mozgiito izmait — musculi levatores 

 coparum proprii. — A ket izom koziil a mellso — levator 

 copai-um propriu.s anterior — a torzs mellso reszeben fut 

 le s azutiiu elkeskenyedve, a kiilso iigba hatol s anuyi 

 ilgra oszlik, a hiiny ize es tollassorteje vau az illeto iig- 

 nak. Egeszen hasoulo lefutilsu a hiitso izom is — levator 

 coparum proprius posterior — csakhogy a torzs hiltso- 

 also tiljiiu ered s aztiln a belso ilgba hatol s itt szinten 

 az izekuek es tollassorteknek megfeleloleg iigazodik el. 

 E ket izom egyidejii miikodese kovetkezteben az agas- 

 tapogatok folemelkednek, mig ellenbeu, ha csak az egyik 

 miikodik, az iigastapogatok csupiiu tengelyiik koriil forog- 

 nak, majd mell, majd pedig hiltra fele. Az dgastapogatok 

 ilgai s ezeknek izei es sortei, kapcsolatban szabad izesiile- 

 stikkel es ligy szolva kiilou izmaikkal, ouAllo miikodest 

 vegeznek. Schoedleii ezen jol elkiiloniilt izmokoii kivtil 

 az dgastapogatok torzsebeu gyiiriis izmokat is velt lAtni, 

 ezek azonban, miut miir Leydig kimutatta, egyetlen 

 Cladocerilniil seiu letezuek s a mit Schoedleu izomuak 

 nezett, az nem egyeb, miut a torzs h;ijIekony pdnczeljd- 

 nak redoje. Zaddach a Holopedium gihherum-n&] csupiln 

 negy izmot kiilonboztet meg az iigastapogatok kiilso 

 felen, a melyek kozill az egyik a fejtor oldaliltol kiiudulva, 

 az iigastapogatok torzsebe hatol s anuak kiilso szegelye 

 kozeleben futva, az elso izen vegighatolva, miud jobban 



