38 



kozeledik a mellso szegelyhez. Hasonlo a lefutsSsa annak 

 a ket izomnak is, a mely .szinten a fejpiluczel oldaliln, 

 de az elobbinel valamivel lejebb ered s az clgastapo- 

 gatokba a torzsnek hiltso szegelyen hatol be. Mind 

 emez izmok valosziuuleg az ligastapogatok emeloi gyauilnt 

 szerepelnek — muscnli levatores coparum. — Sokkal 

 reszletesebben ii-ja le Zaddach az ligastapogatok belso 

 izmait, a melyek koziil elsci helyen azt emh'ti, a mely 

 a fej beldo reszebol eredve, a torzs hiitso szegelyeu hatol 

 az flgastapogatoba es ferdeu fut a mellso szegelyhez. 

 Ez izom valosziuiileg azonos a ScHOEDLER-tol musculi 

 flexores copivrum nev alatt leirt izmokkal, anuyival is 

 inkilbb, mivol Zaddach szerint az ilgastapogatok alil haj- 

 lilsdt ez eredmenyezi. A tobbi izmok inkiibb az iigas- 

 tapogatok egyes alkoto reszeinek mozgiiSiU vegzik. — 

 Ilyenek elso sorban egy feliiletesen fekvo vekony izom, 

 a mely az elobbi mellett az ilgastaj)ogat6 torzsenek alap- 

 jiin eredve, az iig milsodik izeig fut, tovilbbil az ilgas- 

 tapogatok liiltso feliileten fekvo egy eroteljesebb izom, 

 a mely az elso iz kozepen eredve, az egesz miisodik izen 

 vegig fut. Valosziuiileg ehhez tartozik az az izom is, a 

 mely az iigastapogato hiitso feleben valamivel melyebben 

 fekszik s a melynek mellso feleu egy hasonlo lefutiisii 

 mdsik izom is ered. Ez utobbi a milsodik iz felso feleben 

 eredve, a harmadik iz mellso szegelye fele lialad s itt ket 

 {Igra oszlik, tovilbbi lefutilsilbau azouban egy szeles 

 izomm^ egyesul s ligy fut a negyedik izbe s illetoleg ii 

 tollas csucssortekig. Az utobb emlitett izmok valameny- 

 nyijet mxxsculi levatores ooparum gyauiiut tekinthetjiik, 

 a melyek nemcsak az ^gastiiijogatokuak, hanem egyiittal 

 azok d,gai izeinek felemeleset is eszkozlik. 



A szemhmoli jelenl^tet miir Stbaus eszlelte s azoknak 

 sziimilt egyik oldalou negyuek, tehiit osszesen uyolcznak 

 teszi, mig rajzaiban egyik oldalon csupdn hdrmat s fgy 

 osszesen hatot iibriizol. Ugyanennyi szemizmot emlit 

 ScHOEDLER is, azaz nyolczat, elleuben Leydig a Simo- 

 cepliaius vetulus kivetelevel, a melyuel csupiiu negy 

 izmot liitott, az osszes tobbi CladocerAkuiil Allandoan 

 hat izmot sziimlillt meg. Ugyan e szilmadatokat kozli 

 Weismann A. is a Lejitodora In/alina szemizmait illetoleg 

 A szemizmok majduem kivetel nelkiil egy pontbol ered- 

 nek, az iigastapogatok torzsenek alapjiln, vagy annak 

 kozeleben es a szem fele haladva, egymilstol miudinkiibb 

 t^voznak, minek kovetkezteben a szemet tolcserszeriileg 

 veszik koriil. Csak a Leptodora liyalina kepez e szabiily 

 alol kivetelt, a menuyiben, miut Weismann is kimu- 

 tatta, az izmok a tapogat6k alapjiin egy pontbau eredve, 

 kisse ferden, oly formdn futuak a szemhez, hogy lefutii- 

 sukban megforditott tolcsert kepeznek. A szemizmok 

 miikodese a szemek mozgatiisilra iriiuyvil s ezeknek ossze- 

 huz6dilsai szerint a szemek majd jobbrol-balra, majd 

 foliilrol-lefele 6s megfordftva mozoguak. Schoedler meg- 

 figyelese szeriut a szem feliilrol-lefele mozgilsa kozben 



koriilbelol GO fokii ivet ir le az Acantholehcris curvirostris- 

 uiil s val6sziniileg majdnem ckkonit a tobbi Cladoceriik- 

 uiil is. 



A Idbak izmait illetoleg nemi adatokat milr Stbaus- 

 iiiil taliilunk, de ezek nem oly jelentekeuyek, miut a 

 ScHOEDLER-ei, de ktilouosen a ZAODACH-ei. Schoedler 

 ugyan az Acantholeheris cnrvirostris-nAl ket izmot ir le 

 a liibakbol, do hozzii teszi, hogy igen viiloszinii az, mikent 

 negy izom vau, anuill is iukilbb, miuthogy a Sidd-na\ 

 enuyit szilmliilt meg. Valosziniinek tartom azonban, 

 hogy a liibak izmainak sziima a csaliidok es nemek s 

 taliin meg a fiijok szeriut is viiltozik, a mire foleg az mu- 

 tat, hogy Zaddach a Holopcdiuin gihbcrum-n&l miir hat 

 izmot eszlelt. A liibizmokat kiilonben k^t csoportba oszt- 

 hatjuk, uevezetesen feszito es hajHto izmokra — musculi 

 extensores et flexores. — A feszito izmok a torzs has- 

 oldali izma kozelebeu erednek es ferden mell fele futva, 

 a liibak mellso' szegelyenek belso oldaliiu tapadnak, mig 

 elleuben a hivjlito izmok a torzs hasoldixli izma felett 

 eredve, ferden hiltrafeM futnak s a lilbak hilts6 szegelye- 

 nek belso oldaIi'in rogziilnek. Ez utobbi izmok koziil a 

 belso a Ii'ib als6bb tiijai es a tollassortek fele ligakat 

 bocsiit. 



A tdrzsnek dltaldban najy foizma van, melyek koziil 

 egyik a hi'it-, milsik a has- es ketto a test jobb- es bal- 

 oldaliin fut vegig s a melyekuek miikodese kizi'ir61ag a 

 potroh es utopotroh mozgatiisAra iriiuyul. E uegy izom 

 koziil legfoutosabb es leger6'teljesebben fejlett a hasoldali 

 izom, a mely az egesz potrohon vegig futva, az utopotroh- 

 bau vegzodik. Az utopotrohba lepve a szele.s hivsizom 

 ligakra oszlik, a melyek koziil egy vekouy iig az ut6- 

 potroh mellso szegelyevel piirhuzamosan haladva, a v^g- 

 kiirmok alapjiln rogziil. Egy miisik Aga ferdeu az ut6- 

 potroh hiitso szegelyehez fut s itt a vegbelnyilils iininyilban 

 rogziil. Maga a foizom, a mely e szerint a hai-madik iigat 

 kepezi, majdnem egyenes vonalbau fut az ut6potrohba 

 s itt a farksortek kozelebeu vegzodik. A ket utobbi izom 

 miikodese az utopotroh hajlitiisiira u-iinyiil s ezert az 

 utopotroh hiijlito izmainak neve .hetjiik — musculi 

 flexores postabdomiuis — mig az utopotroh mellso szege- 

 lyevel piirhuzamosan futo izom miikodese az ut6potroh- 

 nak emeleset eredmenyezi s ezert az ut6potroh emelo- 

 izm^nak nevezhetjiik — musculus levator postabdomi- 

 nis. — Mint miir emlitettem volt, Schoedler az Acan- 

 tholeheris curvirostris-n&l az emlitett izmokon kiviil az 

 utopotrohban meg ket mi'is izmot is kiilonboztetett meg, 

 a melyeket a farksortek mozgat6 izmai gyauilnt irt le ; 

 Leydig azonban nagyon helyesen kimutatta, hogy azok 

 nem valodi izmok, hanem csak kotoszoveti ruganyos ros- 

 tok. A hiitoldali izom szinten eroteljes, s a mint Muller 

 P. E.-uek vizsgillatai is kimutattiik, lefutiisilbau tobbszor 

 megtapad s csak azutan fut az ut6potroh h^ts6 szegelye- 

 hez. Ez feltiiuo kiilonosen a L^wcei(/ft-feleknel, a melyek- 



