40 



a torzs erintkezespontjiin, vagy pedig kozetlen az elott 

 egy kiilonos elkiilouiilt reszletet kiilonboztethetiink meg. 

 Eme keplet a Slda crystaUind-n&l miir a regi buvsl- 

 rok elott is feltiint. Igy De Geer a Sida cn/ataUind-rol 

 adott abnijiiban igen hiven rajzolva talaljuk a hatoldal 

 kozelebeu fekvo ketoldali kiemelkedest, de bovebb ma- 

 gyarazatat hasztalau keressiik. Zaddach csak roviden 

 emlt5kezik meg a Sidn crf/ataUina e kepleterol, mikor ezt 

 moudja: «media iu superficie superiorc locus editus in- 

 venitm". » Sokkal reszletesebb ismertetest uyujt Lievin, 

 de ennek dacziira raeg sem kiserti meg e keplet elettaui 

 miikodeset korvonalozui. Fischee S. sziuten reszleteseu 

 ismerteti e kepletet, de pontosabb megjeloleset o is 

 mellozi. Lilljeborg volt az elso, a ki behat6 vizsgalatai 

 alapjiin tiizetesen tilrgyalja e kepletet s eloszor uevezi 

 iiorgauum adhaBsionis)>-uak. Leydig aztiiu a Lilljebobg 

 uyomdokain haladva, nemcsak hogy megerositi a Lill- 

 JEBOUG velemeuyet a Sida crt/staUina e kepleteinek elet- 

 tani feladatilt illetoleg s nemcsak, hogy a .S7(/(( crystal- 

 litia tapadoszervenek nyujtja pontos leirAsdt, hauem egy 

 uttal kimutatja, hogy ily tapadoszerv a Ihlyphenms pedi- 

 culus, Eitrycercm laiiwUatus, Pasitlwa rectirostris, Pa- 

 sithea lacustris , Simocephalus retulus fajokuill is ki 

 vau fejlodve. 



A tapadtjszerv, mint milr emh'tetti>m, csak igeu keves 

 Cladocerauiil van kifejlodve, s majdnom minden esetbeu 

 a fej- es torzs hatilrvonaMban a pslnezelnak kerek, vasta- 

 godott szegelyii bemelyedeset kepezi, a mely alatt hosz- 

 szukils, hengeres sejtek tomege fekszik. 



A Polyphemus pediculus-nA\ a tapadoszerv a nyaktil- 

 jon fekszik, ott, hol a fej hfltvonalabau a bemelyedes Mt- 

 szik, a melyre miir Lievin is figyelmes lott s utiluna 

 PiscHEii S., de kiilouosen Lilljeborg meltatta figyelmere 

 s ez utobbi izmok tapadiis pontja gyauiint tekintette. 

 Legbehatobbau azonbau Leydig tauulmiinyozta e keple- 

 tet s tauulmiinyai alapjiin aztiln tapad6szervuek uyilvii- 

 uftotta, a mit Claus C. vizsgiilatai is megerositenek. 

 Leydig vizsgiilatai szerint a fejuek fentebb jelzett pont- 

 jiin a befele oblozott pilnczel alatt korte alaku sejtek cso- 

 portja liithat6 s ezek olyforiuiiu vanuak reudezodve, hogy 

 oldalr61 tekiutve hiiromszdget kepeznek, mig foliilrol 

 nezve az egesz keplet egy tolcserhez hasoulit, a melyuek 

 falazata hosszukas sejtekkel bellelt. 



Az Eurycercus lameUatus-n-i]. a tapad6szerv a fejpan- 

 czelt a torzs p4uczeljilt61 elviilaszt6 bemelyedesben 6s 

 illetoleg vonalban fekszik, de miudig a fejpjluczeluak 

 hiits6 zugilbau es viliigos szemolcsnek liitszik. A piiuczel 

 a tapad6szerv sejijei folott kerek bemelyedest kepez, s az 

 alatta fekvo hosszukiis sejtek mellfele iriiuyuI6 tomlot ke- 

 peznek. 



A Simocephalus retulus tapadoszervet a korslbhi buvii- 

 rok kozvil csupiiu Fischer S. ismerte fel, de 6 is csak 

 mellekesen tiirgyalja. Legelso behatobb ismertetest Ley- 



dig kozol s adatai miuden tekiutetben kimeritoek es 

 poutosak. A tapadoszerv e fajuiil is, epeu mint az elobbi- 

 nel, kozetleniil a fej es tor kozotti bom^lyedes elott, 

 teliiit a fejpiiuczel hiitoldali hatso csucsiin fekszik, ko- 

 zetleniil a sziv elott. 0Idalr6I tekintve a piluczelhoz ta- 

 padt kis tomlonek Wtszik, a melynek falazatat hosszukiia 

 sejtek belelik. A piinczel euticula retege a tapad6szerv 

 folott vastagodott es szemolcsos, fdliilrcil uezve a cuticula 

 szabiilytalan szemolcsei, hilrom hariiutvonalban rende- 

 z6'd6tt dudorkiinak li'itszanak, a melyek mindenike egy- 

 egy melyedest ziir koriil ea mind a hilrom dudorkdt egy 

 taraj kapcsolja ossze. 



A Sida crystaUina tapadoszerve uiilr sokkal kompli- 

 kiiltabb, mint az eddig emlitett fajoke es ketiele kepletbol 

 iill, nevezetesen a nyaktiij hiitoldaliluak foliileten emel- 

 kedo patk6alakii szervbol es ugyaucsak a uyakti'ijon kozel 

 a hiitoldal vonaliihoz kisse oldalt fekvo egy-egy koron- 

 gocskiib6I. 



A patkoalaku tapadoszerv szaru-sarga es foIiUroI aliifele 

 iinoman siivolyozott. Szabad szegelyen vekony, sziutelen 

 konuyen szetpamatoI6d6 hi'irtyilba megy ilt, minek kovet- 

 keztebeu szabad szegelye igeu vaItoz6 kiilsejii. Ha az 

 illlat a hasoldaliin fekszik, akkor e szervezet azt a beuyo- 

 miist teszi, mintha mellette patk6alaku bemelyedes lenne, 

 holott, mint ezt Leydig vizsgiilatai kimutattiik, az egesz 

 csak Iiitszat, mert az a .szerv uem egyeb, miut patkoalak- 

 hau a bor foliiletere emelkedo, erosebben chitinesedett 

 cuticula allomiiny. A borlebenyhez jiiinil ezeukfviil meg 

 egy sejtes alapilllomiiny is, melyuek sejtjei hosszukiisak 

 es epeu iigy patk6alaklian rendezodottek. A sejtek vala- 

 mennyieu 6u!iII6ak t?s tobb retegben fekiisznek. 



A fejet a tort61 elviilaszt^ bemelyedes mogott, a piin- 



cz^I felso' es mellso reszeu fekszik a milsik tapad6szerv, 



pi'irosan a jobb- es baloldalon. Ezek ap^nczelnak tolcs^r- 



szerii bemelyedesei es alapjukou hosszukds sejtekbcil iill6 



alappal bii-nak. A bemelyedes szabad szegelye vastago- 



dott s a uyiliisb61 egy fedoszerii keplot emelkedik ki, a 



I mely epen oly szerkezetii es termeszetii, mint a patk6- 



■ alakii tapad6szervek kiilsti lemeze. E fedoszerii keplet 



ugyauis szarusarga, fiuomau voualozott es feltiiuoen vi- 



lagos szegelyeu erciseu pamatolt. A hozzii f'ut6 izmok 



miikodese kovetkeztebeu e fedoszerii ktaplet akaratlagos 



mozgiisokat vegez, kiemelkedik es visszahauyatlik. Az 



izmok sziimiit Leydig miudenik oldalou hilromra teszi. 



A tapad6szerv elettaui feladatdt mAv Lilljebokq fel- 



ismerte volt, de hogy a tapadiis mily m6dou tortenik, 



i azt megfejteuie uem sikeriilt. Fischeb S. e kerdes meg- 



' oldiisaval is foglalkozott, de megfejtese uem eleg vilagos, 



i auuyira, hogy Leydig enuek daeziira seiu tudta a tapa- 



diis folyamatiit hatiirozottau korvonalozui. Igen val6szf- 



niiuek tartom azonbau, hogy a tapad6szerv alapjanak 



hosszii, izomszerii sejtjeivel a sziv6korongok m^djara mii- 



kodik. 



