42 



minden ketsegen foliil hel^yeztek ugy e fajnal, valamint 

 iiltalanossilgbau a tobbi Cladoceraknal is a garat alatti 

 diiczpar letezeset. 



A garat alatti duczpiir iiltahiban korekded, neha lapi- 

 tott, szogletes duczot kepez, a melynek mellso reszen 

 neha bemelyedes van , az eggyeolvadt ket ducznak 

 vegso hatilrvonalai, neha azouban a ket ducz teljesen 

 es nyomtalauul olvadt ossze, miut a Lcpfoilora hyali- 

 n«'-ndl. 



Szoveti szerkezete felol az eddigi vizsgillatok alapjiln 

 csak aunyit tuduuk, hogy sziirkesen szemecskezett ideg- 

 iillomAuyboI iill es foliiletet szerkezet nelkiih hiirtya ha- 

 tilrolja. 



A garat alatti diiczpiirbol csupAu egy idegpiir veszi 

 eredetet, a mely hiitrafele a hasduczliluez elsci diiczpitr- 

 jilig fat s a kettcit osszekapcsolja. Ez az idegeresztek neha 

 elkiiloniilt ket idegbol illl, neha, es taliiu leggyakrabbau, 

 a ket ideguek egybeolvadilsa kovetkezteben csupiln egy- 

 bol, de ez aztiin anuiil hatalmasabb. 



A (laratfiyirriit kepezo ket ideget milr a konibbi bu- 

 varok is felismertek, de illtaliluossiigbau megis Letdig 

 ismertette eloszor. Ez idegek miudig a garat folotti diicz- 

 jjiir hiitso, ket elleukezo oldaliirol ereduek s a fajok sze- 

 riut hosszabb, vagy rovidebb futils utiin a garatot gyiiru- 

 szeriileg atfogva, a garat alatti duczpilr mellso szegelyebe 

 olvadnak. Legsajiltsiigosabb s egyuttal a typustol legelte- 

 rcibb a Ijeptodora hyalina garatgyuriije. Eunel a fajuill 

 ugyanis a garatgyiiriit kepezo idegek az agyducz hiltso 

 csucstlrol kozos torzzsel iudulnak ki s mint pilratlan ideg 

 hegyea szog alatt villaalakultig ket iigi'a oszlauak, mely 

 ilgak a tulajdonkepeui garatgyiirut kepezve, a garatot ko- 

 rul kerftik s ugy haladnak a garat alatti duczpiirba. Az 

 iigak, mielott a giiratot tiil haladuilk, egy-egy ideget bo- 

 csdtanak a test kozepvouala fele, a test kozepvoualil- 

 ban aztdn egyesulnek , mintegy milsodik garatgyiiriit 

 kepezve. Wagner N. es MiiLLER P. E. ezenkiviil meg 

 egy-egy idegduczot is irt le a Leptodora hyalina garat- 

 gyuriijenek idegeirol, de Weismann A. kesobb kimutatta, 

 hogy a uevezett biiviirok illtal idegdiiczuak tartott kep- 

 letek uem egyebek zsirtestuel, a mely az idegeket szo- 

 rosan megfekszi csupiln, de azokkal henso osszekotte- 

 t4sbeu nem AII. 



A garat gyiirii ket idege azoukiviil, hog>' a garat fo- 

 lotti es alatti duczpilrokat osszekapcsolja, meg az Agas- 

 tapogatokhoz is bocsilt egy-egy ideget, a melyek azoknak 

 izmait idegezik be. 



Szoveti szerkezetoket illetoleg specialis buviirlati ada- 

 taink ugyan nincsenek, de miut iiltaliibau az Izeltliibii 

 iillatok idegei, ligy a Cladocerilk garatgyiiriijeuek ket 

 idege is esupiiu teugelyfouiilbol es idegrost hiively- 



bol illl. 



A hasdiiczldncz letezeset a Cladocerilknill a konibbi 

 buviirok joformiiu csak felteteleztek, vegi'e Weismann 



A. egesz hatilrozottan kimutatta azt a Leptodora hy- 

 alitiii-na]. Szeriute e fajuak hasduczliiuczolata fiatal 

 korbiiu hat duezpiirbol iill, a melyek miudenike egymils- 

 tol el vau ktilouitve, sot az egyes dviczp;irok gombolyii 

 duczai is elkiilouiiltek s csak idegeresztekek kozvetitese 

 illtal kozlekednek egymilssal. Az idos pekblnyokuill azou- 

 bau az egyes diiczpiirok valameuuyieu egy hatalmas 

 ducczil olvaduak ossze. Weismann A.-Uixk e vizsgiilatai 

 utiln, tekintettel arra, hogy a Cladoceriik osszes tobbi 

 szervezeti viszonyaiban semmi lenyeges szembetiino elte- 

 res uem mutatkozik, alig lehet ketsegiink a felol, hogy a 

 tobbi Cladoeerilkuill is teuyleg letezik egy hatalmas 

 duczczil olvadt hasduczMnczoIat, a melybol a lilbakat be- 

 idegzo idegpiirok veszik eredetoket. 



A hasduczliluczolat szovetiszerkezet tekinteteben azo- 

 uos a garat alatti diiczpiirral s a liibakat beidegzo ideg- 

 pilrok a garatgyvLrii idegeivel. Meg kell kiilouben jegyez- 

 uem azt, hogy a hasduczliiuczolat az ideg hiivelyeuek 

 folytatiisiit es elkiilontileset kepezo rostok segelyevel rog- 

 zitve van. 



A kornyeki idegek kozott legfontosabbak s egyuttal a 

 legeroteljesebbeu fejlettek a Idtdidegek — uer\d optici, — 

 a melyek miudeu esetben a garat folotti diiczpiir mellso 

 szegelyeuek ket csuesiin erednek. Ez idegeket miir a ko- 

 nlbbi buviirok is behatoiin ismertettek, igy Fischer es 

 LiLLJEBORG kimerito leirilst nyujtanak a Sida crystallina 

 es a DaplineUa iiradiyu.ra liltoidegeirol, mig aztiin Ley- 

 DiQ, az emlitett ket biivdr adatait tetemesen bovitve, iilta- 

 lilnos erveuyu eredmeuyeki-e vezetett. 



A Idtdidegeh valamenuyi CIadocer<iniil a garat folotti 

 duczx)ilr mellso szegelyerol erednek, egymtishoz kozelebb 

 vagy egymiistol tilvolabb. Legkozelebb fekszenek egy- 

 milshoz a Lcptodora hyaUnd-u&\, a mely fajnill tu- 

 lajdoukepen egy hatalmas idegcsomovil olvadtak ossze ; 

 legtiivolabb illlanak egymdstol a L^wce/rfa-csaliid alak- 

 jaiuiil. 



A Cladocenlk leguagyobb reszeuel azouban a ket 

 Utoideg a szeiu kozeleben eggye olvadva diiczot kepez s 

 ebbol ereduek a szemhez futo, tuliijdoukepeni liitoidegek, 

 miert a buviirok az agyi-6I eredo idegpilrt uem liltoide- 

 geknek tekintik, hauem Idtdtelepek-nek — thalami op- 

 tici, — a melyekuek szerkezete es alakja kisebb-nagyobb 

 variiililst mutat. A Leptodora hyalind-na\ a Iiitotelep, 

 mint emlitettem volt, egy hatalmas idegtomegge olvadt 

 ossze 8 az agydiiczon iilve, awal joformiln felismerhetet- 

 leuiil nott ossze s csupilu hiitso szegelyenek bemetszese 

 mutatja a hatilrt. A liitotelep kozepvoualilban vegi-e egy 

 hosszirilnyu sAvot lehet liitni, a mely tulajdonkepeu az 

 eredeti ket ideg hatiirvonalait jelzi. Jellemzo a Leptodora 

 hyalina liltotelepere az is, hogy a szemet kozetleu meg- 

 fekszi s a tulixjdoukepeui liltoidegekuek semmi uyomilt 

 sem lehet felismerni. A Leptodora hyalina liitotelepere 

 uagyou emlekeztet a Lolyphemiddk-e, de ezekuel miir a 



