44 



leg vegkeszuleknek tartja. A Ccriodaphnidh-nAl, valamint 

 a Scaplioh'l)eri»-ekne\ is csupiin egy boridegpar van, a 

 mely az agydiicz mellso reszletenek szegelyen eredve 

 nelia egyenesen, neha pedig kisse ferdeu fut a fej liat- 

 oldaliira s annak bemelyedesenel legyezoszeriileg ren- 

 dozodott orsodad sejtekben vegzddik. A Simoccphalusok- 

 niil ket boridegpilr van, melyek koziil cgyik az agyducz 

 mellso szegelyeuek kozeleben ei'edve, a liitotelep kozele- 

 ben ivelteu hiilad el s a szem mellett egy uagy, orsodad 

 diiczsejtbeu vegzodik. A miisik idegpiir, a mely az elob- 

 beuinel hatalmasabb, az agydiicz kozepe tiliiiu ered, kisse 

 ferdeu mell- es folfele haladva, felso harmadiibau koriil- 

 belol 7 — 8 iigra oszlik s ugyau enuyi tojilsdad duczsejtben 

 vegzodik. A Daphnidk egyeseiuel a paratlau boridegjiiir 

 az agydvicz kozepe tiljilu eredve vagy egyenes vonalbau 

 emelkedik a foj hiitoldalii, fele s itt legyezoalakbau egy- 

 mds mellett fekvo tomloalaku sejtekben vegzodik, vagy 

 felso harmadilban kct ilgra oszlik, melyek koztil egyik 

 hatrafele halad az iigastapogatok eredespoutjauak koze- 

 lebe, a mdsik pedig mell f&le, a szem kozelebe ; do mind- 

 ketto legyezoalakban rendezodott tomloalakii duczsej- 

 tekbeu vegzodik. A Sididae csakid alakjaiuiil, mint azt 

 LEiDio-nak a Sida cri/staUijid-n vegzett poutos biiviir- 

 latai utiiu ismerjiik, ket boridegpiir vau, melyek koztil 

 egjik az agydiicz mellso szegelyerol eredve, ferdeu mell- 

 es folfele fut s a szem kozelebeu egy-egy orsodad diicz- 

 sojtben vegzodik. A miisik idegpilr, a mely az elobbinel 

 sokkal eroteljesebb, az agydiicz kozepe tiijiiu es szegelyen 

 eredve, gyeuge iveltseggel fol- es hiltrafele halad s a patko- 

 alakii tapadoszerv kozeleben logyezoalakban iillo orsodad 

 duczsejtekben vegzodik, a melyek piirosilval reudezo- 

 dottek oIj'formiiu, hogy mindeu sejtpilmak ogy, tobbe- 

 kevesbbe piskotaalaku viliigos vegkesziileke vau. A IIolo- 

 pedidae csaliid boridegeire vonatkozolag ismereteiuk 

 jeleu iillasiiu biztos adataiuk meg uiucseuek, tekiutettel 

 azouban arra, hogy az osszes tobbi Cladoeerilkniil meg- 

 vau vagy miud a ket piir, vagy pedig csak az egyik, valo- 

 sziuiileg e csaMdniil sem hiilnyzik az s uevezetesen a fej 

 hiitvonaMhoz futo. 



Az dijastapoijatok idetjei miudig a garatgyiii-iibol veszik 

 eredetoket 8 azokuak torzsebe hatolva az izmokat idegzik 

 be. Eredesiik es lefutilsok az osszes Cladoceriikniil auy- 

 uyira hasonlo, hogy reszletesebb ismertetesok folosleges. 

 Auuyit kiilouben megjegyezhetek, hogy eredesoktol kezdve 

 egyenes voualban futnak hiitrafele az ilgastapogatokhoz. 



A belcsatorna pdratlan ideje, mely a ai/inpathicus-nak 

 folel meg, az agyduez hiitoldaliiuak kozepe tiljiiu ored es 

 folfele ivelteu emelkedik a belcsatorna felso falazatdnak 

 kozelebe, de aztiin aliifele hajolva nemsoktira egyeueseu 

 hiitrafele halado iriiuyt vesz fel, miut azt az Euri/ceirus la- 

 mellatus-tol ismerjiik. Schoedler szerint az Achantholebe- 

 ris curvirostris-n&\ ez ideg idegpilrt kepez s a garatgyiirii- 

 bcil az ilgastapogatok idegei elott veszi oredetet s a bel- 



csatoma ket oldaMn fut vegig, de aztiiu hol vegzodik es 

 mikent, azt som Leydig, sem Schoedleb uem tudta meg- 

 illlapitaui. 



8. Kiilerzeki szervek. 



A Cladocerilkuill ismereteiuk jeleu iilliisilu csupiin 

 hiirom kiilerzeki szervet ismeriink, nevezeteseu a tajiin- 

 tds, a szajhis es a hitds kiilerzeki szervet. 



A tapintds kiderzeki szerviit miir a koriibbi buviirok is 

 ismertettek, s annak foszekhelyet a tapogatokbau es illo- 

 toleg a tapogiitok vegeu levo fouiilalaku, buukoban veg- 

 zodo kepletokbeu kerostek. E felfogiisnak hodolt Schoedler 

 is az Acantholcberis curvidftris ismerteteseuel, bilr mel- 

 lesleg megjegyzi, hogy a tapogatok csucsiln levd emlitett 

 kepletek uagy hasonlatossiigot mutatnak a magasabb 

 riikok tapogatoin eldfordulo szagliisi vegkesziilekekhez. 

 Lkydig ugyan «Tastiintenueu» nevvel jeloli a tapogatokat, 

 de a csuesukon levd kepleteket nem kiziiroliigos tiipiuto-, 

 hanem egyiittal szagloszerveknek is tekinti, sdt hiijlando 

 hiilloszervekuek is tartani. E kerdesben Weismann A. 

 nyilatkozott ujabban a Leptodora hyalina anatomiai 

 viszouyainak ismertetese alkalmiival s d hatiirozottan 

 oda uyilatkozik, hogy a tapogatok csucskepleteit szaghisi 

 vegkesziilekokuek kell tartiini csupiin. E szeriut tehiit a 

 tai)iuttis vegkesziilekeit nem lehet a tapogatokban keres- 

 ntiuk, es nem kiildudseu a tapogatok csvicsiiu, egyes ese- 

 tekben kdzepeu (Bosmiuidas) fekvd fouiil- vagy szalag- 

 alakii. es kis gdmbben vegzddd kepleteiben ; de azert, 

 nezetem szerint, ketsegteleu az, hogy a tapogatok es 

 egyes ftiggelekeik a tapiuttis vegkesziilekei gyiiuilnt sze- 

 repelnek. Ilyeneknek tekiutem en ama kiildubdzd alaku 

 sdrteket es ptilczikatxlakii kepleteket, a melyok a legtdbb 

 Cladocera tapogatoiuak majd kdzepen, majd mellsd hiir- 

 madiiban, majd pedig csucstln rdgzillnek es ideggol illla- 

 uak kdzlekedesben. Valosziuiinek tartom azoubau azt is, 

 hogy nehtlny Cladocera tigastapogatoiu levd kottds kdr- 

 vonalii sdrtek is ugyau ily vegkesziilekoket kepeznek. 

 E feltevesemben megerdsit uemileg az a szerkezeti hason- 

 latossiig, a mely peldtiul a Sitnoceplialus vctulas ligas- 

 tapogiitoiuak tdrzsen, az alap kdzeleben kis dudorkiird! 

 emelkedd ket, toviibbtl a tdrzs csucstln, az iigak kdzdtt 

 emelkedd ptiratlau, sdrteszerii kep)Iet s aWEisMANN A.-tdl 

 a Leptodora hyalina potrohjtinak nogyedik szelvenyerdl 

 speciiUis tapintiisi vegkesziilek gyantiut letrt tollas sdrte 

 kdzdtt letezik. A tapinttlsnak egy igen erdekes vegkeszii- 

 leket a Bosininidae csaltid alakjainal taltlljuk mog. Ezek- 

 uel ugyauis a homlokon, a szem es a tapogiitdk eredes- 

 pontja kdzdtt, tdlcserszerii kiemelkedesbdl egy meg- 

 lehetds hosszu, ostorszerii, vililgos keplet lill ki, a mely 

 ideggel es idegdiicczal illl kdzlekedesbon. E kepleteket 

 Leydig is eszlelte s d is tapiutosdrteknek tekiuti. E fel- 

 teves helyessege mellett szol kiildudsen az a kdriilmeny, 

 hogy e kepletek alak es szerkezot tekinteteben mtir elsd 



