45 



pillanatra is lenyegesen ktilonbdznek a Bosminiddk tapo- 

 gatoinak kozepeu levo, nem kiilonbeu a tobbi Clado- 

 cerdkndl is szaglopAlczikclk gyanant leirt kepletektol. 

 Kiilonbeu azt sem lehet kizarnmik, hogy az agastapo- 

 gatok tollassortei, nom kiilonben az iigynevezett fark- 

 sortek is bizonyos fokig a tapintas vegkesziilekeit is ke- 

 pezhetik. 



A sza(jlds szervcnek szekhelye miuden esetben es ki- 

 zslrolagosau a tapogatopiir, a melynek majd kozepeii, 

 majd pedig csucsan vanuak a tulajdonkepeni vegkeszii- 

 lekek piilczikaalakii, ideggel kozlekedo kepletek alakja- 

 ban. A Lcptodora hiidlind-mil a szaglopalczik.ik meglehe- 

 tos hosszuak, hengeresek, vekouy falazatuak, hiirmas 

 csoportokbau rendezodottek, alapjnkkal a borbe ilgyazot- 

 tak es vegiikou sotet korvouixlu gombocskekkel ekitettek ; 

 szilmuk kiilonben a uosteuyeknel iillandoan kilencz s 

 valamennyien egyenlo hossziiak es egyenlo szerkezetiiek. 

 A himek szaglopiilczikili ugyau szerkezet es alak tekiute- 

 teben hasoulok a uosteuyekeihez, de milr szilmuk es 

 elhelyezesiik, kapcsolatban a tapogatok szerkezeteben 

 mutatkozo clteressel, meglelietosen ktilonbozik. A Poli/- 

 jihcmiddk-nAl a szaglopillczikilk majdnem oly hossziiak, 

 mint maguk a tapogatok, a melyeknek csucsiln iilnek ; 

 hengeresek, vegiikon gombosok, egyenlo hosszuak s a 

 hunek es nosteuyeknel egyezo sz.imviak es szerkezetiiek. 

 A Lynccidae csabid osszes alakjaiuak szaglopillczikiii 

 egyezoen hengeresek, vegiikou gombosok, de hosszasilg 

 tekiuteteben az egyes uemekuel miir Viiltozok ; neha 

 mindig egyenlo hosszuak, ueha egy-ketto, vagy negy a 

 tobbinel hosszabb. Koriilbelol ilyen viszouyt takihmk a 

 himek szagloptllczikili kozott is. A Liincodaphnidae csa- 

 liidban a ISIacrothrix genusniil a szaglopiilczikiik henge- 

 resek, gombos vegiiek, egyenlotlen hossziiak, a Strchlo- 

 cerus-gennsnAl szinten hengeresek es gombos vegiiek, 

 de miir egyeulo hossziiak ; az Acantholcbcris genusuiil 

 alapjukou szelesek, vegiikou kihegyesedettek, lapitottak, 

 gomb uelkiiliek es egyenlo hosszuak. A himek szaglo- 

 pillczikiii a uostenyekeivel egyezo szerkezettiek es szd,- 

 muak. A BosminiddL-nAl, elteroleg az osszes tobbi Clado- 

 ceriiktol, a szaglopiiuzikilk nem a tapogatok csucsiiu, ha- 

 nem koriilbelol kozepen emelkednek egy kis, hilromszog- 

 alakvi dudor mellol ; hengeresek, vegiikou gombosok es 

 egyenlo hossziiak, <i himeknel es nostenyeknel egyezo 

 szerkezettiek. A Daphnidae-, Sididae- es Holopedidac- 

 csixliidokuill a szaglopiilczik.ik miudig a tapogatok csucsiin 

 tilnek, hengeresek, gombos vegtiek s majd valiimivel 

 hosszabbak a tapogatokuiil, majd ugyanolyan hosszuak, 

 majd pedig rovidebbek, de kivetel uelkiil egyenlo hosz- 

 szuak s csupiin uehilny faj himjeuel talillunk avra esetet, 

 hogy a szaglopillczikilk ktvlonbozo hosszviak. 



A szaglopiSlczikflk minden esetben kettos korvonalvi 

 ktilso retegbol es egy belso, szintelen allomiinybol illla- 

 nak, a melybe vekony korvouahv gombocskek vanuak 



boilgyazva. Weismann A. kimutatta tovilbbii, hogy vala- 

 menuyi szaglopillczika alapjiiu egy kis chitiues hiively 

 vau, a mely majd foltileteseu, majd pedig a pdnczel alatt 

 fekszik s a szaglopiilczik.ik tilmogatilsilra szolgiil. 



A Idtds szerve a Cladoceriikuiil ar;inylag magas fojlett- 

 segi fokot ert el, soha sem hiiluyzik es vegkesziilekeit a 

 homlok kozelebeu fekvo vagy, soklencsejti homlokszem 

 es a tapogatok alajjjiiuak kozeleben levo szemfolt vagy 

 inellckszcm kepezi. 



A mellekszemet vagy szemfoltot mdr a legregibb bvvvii- 

 rok ismertek, de elettani feladatiit illetoleg igen ktilon- 

 bozo velemeuybeu voltak. Mullek 0. Fe. szemuek s ille- 

 toleg liltoszervnek tartotta, ellenben Jueine, Straus es 

 Baird, biir velemenyt ez u-dnyban nem nyilvilnitanak, 

 Mt'LLEu 0. Fr. felfogiisiit tevesnek tartjivk. — Schoed- 

 LEE, tiimaszkodva fiileg az Acanthocerus rifiidns-on vegzett 

 bvvviirlataiuak eredmenyere, a Mulleh 0. Fn. felfogilsiU 

 egeszen tevesuek moudja es szeriute a Cladoceriik tapo- 

 gatoi tovebeu fekvo fekete folt nem egyob, mint egy 

 halloszerv s ez ertelembeu az Acantholcberis curvirostris- 

 tol, mint ket kivezeto csovel biro tomlot irja le. E neze- 

 tet kesobbi dolgozataibau is fentartja, bilr idokozben 

 Leydig hatilrozottan kimutatja es kimondja azt, hogy e 

 szervet uem lehet ogyebnek tartanvmk, miut hltokeszii- 

 leknek. Es a kesobbi bvvviirlivti, nevezeteseu a fejlod^stivni 

 adatok igazoltilk is LEYDio-nak e felteveset, sot bebizo- 

 nyitottilk azt is, hogy a Cladoceriiknak e szerve azonos, 

 illetoleg mivradvilnya az liirvakor piiratlan szemenek. 

 Altaliiuossivgbau veve a mellekszem mindig az agydvvcz- 

 uak egy piiratlan, meglehetos terjedelmes karejtival koz- 

 lekedo, vagy epeu azon fekvo fekete festekfoltot kepez s 

 a fej hasoldaliiu, a tapogatok eredespoutjiitol kisebb- 

 uagyobb tavolsiigbiiu fekszik ; alakja es szerkezete, uem- 

 kiilonben nagysiiga a kiilonbozo fajok szerint vdltozo, de 

 az osszes Cladocerilkuill nincs kifejlodve. A L;ptodo- 

 ridae-, Polijphcmidae- es Bosminidac - csaliidok osszes 

 alakjaiuiil hiiinyzik a mellekszem, nemkiilonben a Daph- 

 nidae csaliidbau a Mo/nrt-fajokuiil, de az osszes tobbi 

 Cladocerilkniil megvan, sot a Lynccida-CBiilaA egyes fa- 

 jaiuill oly terjedelmet er el, mint a homlokszem, a 

 Monospilus nemnel pedig, miuthogy ennel a homlokszem 

 hiilnyzik, eroteljeseu fejlett s az egyediili Iiitoszervet ke- 

 pezi. A Lijnccidae-QiisX&di alakjaimil a mellukszem a hom- 

 lok kozelebeu fekszik, majd a homlokszemtol es az or- 

 many csvvcsiitol egyeulo tilvolsilgban, majd pedig hol az 

 egyikhez, hol a milsikhoz kozelebb es vagy a homlok- 

 szemnel joval kisebb gombot kepez, vsvgy pedig a hom- 

 lokszemmel egyeulo nagy es egyenlo alakvv, s neha meg 

 lencset is tartalmaz. A Lyncodaphniddk-n&l a mellek- 

 szem miuden esetben a homlokszemtol uagyou tiivol, a 

 tapogatok alapjilnak kozeleben fekszik es leggyakrabban 

 ahomlokszemnel j6val kisebb gombocsket kejJez. A Daph- 

 nidae csakidbau a Ccriodaphnia, Scapliolchcris es Daph- 



