46 



nia-iajoknAl a mellekszem mindig sokkal kisebb a liom- 

 lokszemnel, gombolyu, vagy ritkiln szogletes es vagy a 

 tapogatok alapjan, vagy azoktol kisse tilvolabb, de min- 

 den osetben azoknak kozeleben fekszik. A Simoceplialus 

 nemnel es kiilonosen a Simocejilialus retulus-na\ a mel- 

 lekszem mar hosszudad orsoalaku, az agy fele piiratlau, 

 a tapogatok fele ellenben paros nyxilvanyba megy ki, a 

 melyek kozott valosziniileg egy nagy lencse foglal helyet. 

 A Sididae csalildban a mellekszem sziuten nagyon kicsiny, 

 gombolyil s a homlokszem es a tapogatok alapja kozott 

 majdnem kozepen fekszik. A Ilolopedidae csalfldbau 

 vegre a mellekszem, bar kisebb a homlokszemnel, de na- 

 gyobb a SwZirfae-felekenel, kozel fekszik a fej mellso 

 csucsiihoz es negyszogletii. 



A mellekszem elettani feladatiit hatiirozottau korvo- 

 nalozui igen nehez, de nagyou valosziuii, hogy minden 

 esetben kizilrolag a Mtiist teljesiti, vagy legahlbb is feny- 

 erzest s az elobbit ktilonoson akkor, lia lencseje van, az 

 utobbit pedig akkor, ha leucseje nincsen, a mi ktilonben, 

 miut Iiittuk, a leggyakoribb eset ; de hogy halloszerv 

 gyaniint nem szerepel, mint Schoedlee hive, az ketseg- 

 teleu. 



A homlokszemet feltiino alixkjiiuill es szerkezetenel 

 fogva mar a legregibb biiviirok is figyelm6ki'e meltattiik 

 s tobbe-keveHbbe behat6an ismertettek. Legbehatobban 

 es egyuttal a legnagyobb terjedelembeu Leydig ismer- 

 tette a Cladocerdk homlokszemet, a ki uemcsak ffnomabb 

 szerkezete felol uyujt fontos adatokat, hanem egyuttal 

 leirja az iiltala vizsgiilt fajok liomlokszemet is. Nem ke- 

 vesbbe fontos es erdekes Carriere J. a szem szerkezetet 

 targyiilo nagyobb munkiija is, a melyben a Cladocenlk 

 homlokszemenek fiuomabb szerkezetere vouatkozo becses 

 adatokat talilluuk. (I)ie Sehorgane der Tliiere 1885.) 



A Cladocerilk homlokszeme, mint azt m^r neve is 

 mutatja, miudig, Vixgy legaliibb is leggyakrabbau a fej 

 homloktiijiin tekszik, de helyzete majdnem szoros kap- 

 csolatbau illl nagysiigiival es lencseiuek sziimdval, a 

 mennyibeu pelddiil a viszouylagosan kicsiny es keves 

 lencset tartalmazo .szemek mindig kisse a fej hiitoldala- 

 nak kozelebe huzodtak s a fej mellso csucsatol tiivol illla- 

 nak, mint peldiiiil az osszes Lynceidae-, Bosminidae- s 

 bizonyos fokig a LiincodapImidac-iisiilAAok alakjaiuill s 

 a Ilolopedidae csahidbau ; elleuben az ariluylag uagy 

 es sok lencsevel biro homlokszemek miudig a fej leg- 

 mellso reszebeu s illetoleg a homlok kozeleben fekiisz- 

 nek, mint peldiiiil a Ijeptodoridac, 1'olyphemidae- es 

 I>ap}inidae-d>iA\'A.(i.6k osszes fajaiuiil, a melyek kozott a 

 Leptodoridae, 1'olypliemidae csaliidokuill a hatalmas hom- 

 lokszem egeszen kitolti a homloktireget, uemkiiloubeu a 

 Daphnidue csaliidbiin a Moina es CeriodapIinia-i?[,]6k- 

 ndl is. 



A homlokszem az osszes, fejlettsegiik teljes fokiit elert 

 CladoceriikuiU piiratliin gombot kepez, de hogy e pilrat- 



lau gomb tulajdonkepeu ket felgombbol nott ossze, ket- 

 segteleniil bizonyitjilk a fejlodestaui adatok. Ugyanis az 

 embryokiiiil, sot nagyou sok esetbeu a fiatal iillatokuiil 

 is meg igen jol meg lehet ktilouboztetni a ket, felgomb- 

 alaku szemet, a melyek osak a fejliides elore haladtilval 

 nonek ossze eggye. De e mellett tauuskodik a hitotelepek 

 piii'OS volta is, uemkiilonbeu az a reszariinyossiig is, a 

 mely a szemmozgatoizmok sziiiuilban es elhelyezesebeu 

 mutatkozik. 



A koriibbi buviirok koziil Leydig volt az elso, a ki ki- 

 miitatta, hogy a Cladoceriik homlokszeme s ktilono- 

 sen azoke , a melyeknel a fej homlokiireget egeszeu 

 kitoltve, kdzetleniil az iitliitszo fejpiiuczelou szabadon 

 I4tszik fekiidni, uem fekszik kozetleniil a fejpAuczelon 

 es nem fekszik a homlokiiregben szabadon, hanem egy 

 igen finom falazatu tokban s a szem, fiuom kotoszoveti 

 rostok illtal e tok belso falazatdhoz van rogzitve. E tokot 

 illetoleg Weismann A. a Leptodora Iiyalindn vegzett vizs- 

 giilatai alapjiin ama velemeuyben vau, hogy egyszerii 

 folytatilsiit kepezi a liltotelepeket bevouo kotoszoveti bu- 

 roknak. 



Valameunyi Cladocera homlokszemeu ket leuyeges es 

 szembetiiuo alkoto reszt kiilouboztethetiiuk meg, neve- 

 zeteseu a,festeket- es afenytdrotesteeskeket vsigy a lencse- 

 ket — pdkzikdkat. 



A festek szemecskes ^llomdnyt kepez, szine viiltozo, 

 neha viMgos barna, majd, es leggyakrabban feketes-barna, 

 sot neha violaszinii is, egyes esetekbeu azouban a szem 

 kiiloubozo poutjain ktiloubozo sziuiirnyiilatokba is mehet 

 fit, miut peldiiul a Polyphemus pediculus-mi\. A mily tiig 

 korliitok kozott ingadozik a festek sziue, epen oly tiig 

 korliitok kozott viiltozik alakja, nagysdga es helyzete is, 

 biir az ut6bbira vouatkozolag Altaliiuos ervenyii szabiily- 

 nak tekinthetjiik azt, hogy minden esetben a szem koze- 

 pet foglalja el, s6't alakjiit illetoleg is majdnem erre az 

 eredmenyi'e jutunk, ha azt moudjuk, hogy iiltalilbau gomb- 

 alaku. Nagysiigiit illetoleg iiltalilnossiigban azt mondhat- 

 juk, hogy legnagyobb a Lynceidae csahid alakjaiuiil es 

 legkisebb a Lyncodaphnidae es Bosminidae csaliidok fa- 

 jaiuill, de csak a feuytoro kozegek sziimiihoz es nagy- 

 silgahoz viszonyitva. Kiiloubeu a festeknek alakja, hely- 

 zete es nagysiiga iiltaliibau mindig a feuytoro kozegek 

 alakjiinak, uagysiigiluak es sziimiinak van aliirendelve, 

 mert minel uagyobbak es sziimosabbak a fenytoro koze- 

 gek, anniil kisebb a festek tomege a szem egesz nagysd- 

 giihoz viszonyitva. 



A fenytonl kozegek vagy lencsck iitlcitsz6, iivegtiszta, 

 er6'sen fenytoro testecskek s a Cladocerdk ktilonbozo 

 nemeincl es fajaiuiil kiiloubozo sziimiiak es alakuak. Szil- 

 muk legosekelyebb a Lynccidae csaliid fajainiil s itt egy- 

 iittal a legkisebbek is ; a Lyncodaphniddk-nAl es Bosmi- 

 niddk-nAl szilmuk mar uovekedik, a Daphnidae es Si- 

 didac csalildok fajaimil miir tekintelyes uagysiigot eruek 



