k1 



el ^s sziimtik tetemesre novekedik ; vegre a Polnphc- 

 midae es Leptodoridae csahklokiiiil fejlettseguknek leg- 

 magasabb fokiit erik el s egyuttal sziimuk is a legua- 

 gyobbni uovekedett. A lencsek iiltaliiban tobbe-kevesbbe 

 kortealakuak, a szem kozeppoutja fele feltunobben veko- 

 uyodottak, foliilete fele pedig vastagodottak es lencse- 

 szeruen kerekftett bunk^cskiibau vegzodnek. Legrovi- 

 debbek a Tji/nceidrte-, Liincodaplinidne-, Bosmiiiidae-cffn,- 

 ladok alakjainiil s a Dapilniidai' csaliidbau a kisebbszemii 

 nemeknel, mint peldAul a Ceriudaphnia- 6s Scapholeheris 

 genusuiil. Joval hosszaljbak a nagyszemil Lhiphnia-ifi.]6k- 

 ual, Moindk-niil es Sivwcephalusok-nn\, nemkulonbeu a 

 )S7f/('(/ae-csal;id alakjaiuiU, ^s leghosszabbak a Pohiphe- 

 niidae ^s Leptodoridae csalddoknill. 



A lencsck LEYDia szeriut tobb szelveuybol iillauak, 

 a melyek egy hossztengely koriil rendezodtek, miert is 

 szabad, elvastagodott veguk szabillyszeruleg tobbszoro- 

 sen csiicsosnak hltszik s enuek megfeleloleg oldalfolii- 

 letok hatiirozott szilmu hosszbariizdakkal ekitettuek tiiuik 

 fel. Weismann A. szeriut a Leptodora hyalina leucsei 

 egyszeruen hengeresek, belso vegiikou negy csixcsuak, 

 kiilso v^giik diizzadt, de leguagyobb iitmerojiik felgomb- 

 alakulag kerekitett csucsuktol valamivel tilvolabb Vixu. 



A leucs^k, miut azt Letdig s utflna a Leptodora 

 hiialind-nAl Weismann A. is kimutatta, miudeu esetbeu 

 egy idegpiilczikiival iUIauak kozlekedesbeu, a mely orsodad 

 alakii, szerkezetnelkiili s a lencse negy kis csucsa ege- 

 szen megfekszi. 



A Cliidoceriik homlokszemenek szerkezeterol J. Cae- 

 RiERE, biir alapjilbau az elcibb emlitett buvilrokeval ogyezo, 

 de sokkal reszletesebb adatokat kozol s 6 a szemeken 

 megkiilonbozteti a lencseket, a retinuhit es az idefipdlczi- 

 kdkat vagy rhabdom-ot. Ide vouatkoz6 vizsgillatai spe- 

 cialiter a Simocephalus letulus es a Leptodora hyalina 

 homlokszemet ismertetik es adatait roviden a kovetke- 

 zokbeu foglalhatom ossze. 



A Simocej>halus vetuhis homlokszeme csak korliitolt 

 szilmii egyes szemekbol illl rovid, vastag lencsekkel, be- 

 felfi elvekonyodo retiuulilviil s ebben fekvo negyszogletii 

 rhabdommal. A rhabdom kiviilrol befele vekouyodik es 

 oldalszegelyei evvel pilrhuzambau mind elesebbekk^ 

 villnak. Az eroseu festett retiuula belso csucsa fele hegye- 

 sedik es alakja uegyszogii pyramisra emMkeztet, melyuek 

 elei osszeesuek a rhabdom eleivel. Az egyes szemek reti- 

 nuliii oldalt uem erintkezuek s a liitoidegek erosen fes- 

 tettek. 



A Leptodora hyaUna horalokszeme tekintelyesebb 

 sziimu egyes szemekbol illl, melyeknek fekete festekes 

 retiuulili tomotteu egyuiiis mellett iillauak, de nem ter- 

 jeduek egeszen a homlokszem kozepeig s itt egy kis iires 

 tert hagynak szabadou. A feltiinoeu hosszura nyult leu- 

 cs6k 6t szelv^uybol illlauak, a melyek a foliilet kozeld- 

 beu uem fekiiszuek szorosau egyrailsou cs hatiirvonalaik 



meglehetos elesen szembetiiuok, elleuben Ijefele mind 

 Hzorosabbau fekszenek egymilsra. A lencse belso csucsil- 

 val a retinulilba hatol, meg pedig meglehetos melyen s 

 itt eriutkezik aztiin a rhabdommal. 



Osszehasoulitva J. CARRiEEE-uek ez adatait a Leydig 

 es Weismann A.-felevel, azouual meggyozodhetiiuk arrol, 

 hogy az elobbi tulajdoukepen szinten ugyauazokat az 

 alkoto reszeket ktiloubozteti meg a Cladocenlk homlok- 

 szemeu, mint az utobbJixk, avval a kiilonbseggel, hogy 

 az utobbiaktol egyszeriien festeknek tartott es nevezett 

 reszletet rctinuhi uevvel illeti s evvel kapcsolatban na- 

 gyobb elettauijeleutoseget tulajdouit ueki, holott a J. Car- 

 RiERE-fele rhabdom minden tekintetbeu azouos a Lettdig 

 es Weismann A.-tol Mtilsi piUczikak uev alatt leirt k6p- 

 letekkel. 



A homlokszemeknek minden esetbeu megA'au a sajiit 

 mozgato izomzatuk, a mely, mint liittuk volt az izom- 

 rendszer tilrgyalilsiinill, G — S izomrostbol illl s ezeknek 

 miikodese a szemet folytouos rezgesbeu tartja. 



Az emHtett kiilerz^ki szerveken kiviil, mint kiil^rz^ki 

 szervet felemlithetem talilu azokat az idegvegkesziild- 

 keket, a melyeket a Polyphemus p)edic%dus-i6\, Eury- 

 cercus lameUatus-tol, Ceriodaplinidk-tol, ]\[oindk-t6l, Si- 

 mocephahisok-t6\, Daplinidk-t6\ is a Sida crystaUind-t6\, 

 mint sajiltsilgos boridegeket ismertettem, de a raelyeknek 

 elettani feladata felol meg semmi positiv adataiuk uiu- 

 csenek. Valoszinii azonban, hogy ezek a tapintdsnak k6- 

 pezhetik kiilonos szerkozetii vegk^sziilekeit, a raire ktilo- 

 uoseu fekvesiik es szerkezetiik ut;'in kovetkeztethetiiuk. 



9. Emeszto kesziilek. 



Mint a legtobb alsobbreudii rilkuill, ugy a Clado- 

 cerilkuill is az emesztokesziilek tobb, tobbe-kevesbbe 

 elesen elktiloniilt reszletbol dll ; uevezeteseu megkiilon- 

 boztethetjiik a szdjnyildst, az ajkakat, a rdydszerveket, 

 a fjaratot, a gyomrot, a rastagbelet ie a vegbelnyUdst. 



A szdjnyilds miuden esetben a hasoldalon nyflik az 

 ilgastapogatok eredespontjilval egy vonalban, a fej 6s a 

 torzs hatiirvoualilu, de joforraiiu soha sem nyilik kozet- 

 leuiil a kiilviblgba, hanem mindig a felso es als6 ajak 

 illtal kepezett tolcserszerii melyedesbe, a mely kiilouosen 

 erciteljes a Leptodora hyaUna-n&l. 



A felsd ajak egyszerii borfiiggelek, melyuek szabad s 

 a sziljuyilils fele tekinto foliilete a fajok szerint Villtozoan 

 majd toraottebben, majd ritkilbbau sortezett s a belso 

 falazatiira rogziilo izmokt61 mozgatva, majd kozeledik a 

 sziljnyiliishoz, majd titvozik attol. A Lynceida-osid&d 

 alakjaiual a felso ajakrol egy, a fajok szeriut kisebb- 

 nagyobb mertekben vsiltozo, leggyaki-abbau azoubau hil- 

 romszogalakii lemez ered, az ligynevezett aia,kfii{igeh'k, 

 a raely valosziuiileg a tiipltilek felveteleuel segedkezik. 



