48 



Az ajakfuggelek n, tohbi Cladoceritk kozott meg csak a 

 Lyncodaplmidae-CHiilM alakjain:ll vau meg. 



Az also ajak szinten egyszeru borftiggelek, de sokkal 

 kisebb, mint a felso es rajta kiilonosebb kepleteket meg- 

 kiilonboztetni nem lehet. 



A rdgoszervek a rcujdk es dllkapcsok-hol iillanak, 

 a melyek pilros vegtagok, de ezeknek reszletes ismer- 

 teteset — a vegtagoki'61 szolo fejezetre valo utaMs mel- 

 lett, a hol ezeket is behatobban tiirgyaltam — o helyen 

 mellozom. 



A garat keskeny es vekony falazatu csovet kepez, a 

 mely a sziijnyililstol kiindiilva, folfele es kisse ferdeu 

 hiltra fele halad, majd egyenes vonalban, majd pedig 

 tobbe-kevesbbe ivelten. A garat nem egyszeruen megy iit 

 a gyomorba, hanem kisebb-nagyobb t!ivol8d,gba, mint 

 6nilII6 reszlet a gyomor belso iirebe is folytatodik, de a 

 kiilonbozo Cladocera-fajoknill kiiloubozo hosszusilgu, leg- 

 hosszabb azonbau a Ijcptodora Jiiialiiia-uiil, a melynel 

 majduem ketszer oly hosszii, miut a gyomor es vastagbel 

 egyiitt veve. Szoveti szerkezet tekinteteben a garat meg- 

 Ieliet6's egyszeru es csupiin ket szovetretegbol iill, neve- 

 zeteseu egy kiilso gyiirus izomretegbol es egy belso 

 cuticula-hiirtyd,b61, a mely a felso' ajak cuticuliljiiuak 

 egyszerii folytatilsa s mint azt Sohoedleb megjegyzi, ved- 

 leskor sziuteu levedlik es ujra kepz6'dik. Eme, koriilbelul 

 typicusuak mondhato giiratszerkezettcil meglehetosen el- 

 ter a Leptodora hyalina garatji'iuak szerkezete, a melynel 

 Weismann A. garatot es biirzsiugot kiilouboztet meg, de 

 megjegyzi, hogy az elkiilouiiles csupiiu szoveti szerkezet 

 tekiutetelieu nyilviiuul. A garat falazatilban sejtek ugyauis 

 nincsenek s az csupiln a belso cuticula-hilrtyilb61 es 

 az ezen fekvo' hossziriinyu izomrostokb6I illl, elleuben 

 a biirzsing falazatiiu miir egy sejtreteg vau kifejlodve, de 

 a sejtreteg nem a belso cuticulahiirtya es az izomreteg 

 kozott, hauem ezeu kiviil fekszik. 



A gyomor legtekiutelyesebb resze az emesztokeszii- 

 leknek, a mely a garat vegzodesenel leggyaki-abban duz- 

 zadt, hdtrafele fokozatosan keskenyedik, ma.idnem pdr- 

 huzamosau fut a test hossztengelyevel es az elnyelt 

 tilpliilek sziue utiin azouual rii lehet ismerui. A buviirok 

 egy resze a gyomrou ket tiijat ktilonboztet meg : az 

 emeszto gyomrot s a vekonybel szerepet v^gzo gyomor- 

 reszletet ; LEymG s utslua az ujabb biivilrok a gyom- 

 rot szoveti szerkezeteuek egyontetiisege miatt csupilu 

 egysegesuek tekintik, Leydig azonbau megjegyzi, hogy 

 elettani tekintetbeu a gyomor teuyleg ket reszletre kiilo- 

 niilt, s mellso reszlete, miut emeszto gyomor, hiits6 

 reszlete ellenben mint vekonybel szerepel. A gyomor le- 

 futdsiit illet6'leg nem kevesbbe erdekes az a koriilmeny, 

 hogy a Lynceidae es Lyncodaphnidac csalildok fajaiuiil a 

 gyomor hiltso reszlete hurkolt, meg pedig a fajok szerint 

 viiltakozva egyszer, vagy ketszer. 



A Cladoceriik egy reszenel, uevezetesen a 1'olyphe- 



midiik-mi] es DapJividdknnl a gyomor mellso reszlete- 

 uek hiltoldiiliirol ktH, a fajok szeriut viiItoz6 alaku, mell- 

 fele iriinyulo vixkbelszeru fiiggelek ered, a melyeket mi'ij- 

 lebeuyekuek lohet es kell tartanimk. A Sididae csalild 

 alakjaiuiil e kepletek ugyau teljesen uincseuek elkiilo- 

 uulve, de a gyomor mellso reszlete oly feltiiuoeu duzzadt, 

 hogy a szobau forg6 kepletek majdnem elktilduultekuok 

 Idtszauak. A Lynceidae, LyticodapJmidae, Bosminidae 

 csaliidokuill, nemkiilouben a Lejrtodoridae csaliidokmil 

 is e vakbelszerii fiiggelekek teljesen hiilnyzanak. A mlg 

 azonbau a Lynceidae csahid alakjaiuiil a md,jszeril vak- 

 belek hiiiuyoznak, addig a gyomor hiits6 reszleteu s ne- 

 vezeteseu ott, hol a gyomor a vastagbelbe megy i'it, egy 

 ujjalaku vakbel-ftiggelek van kifejlodve, a mely vaI6- 

 sziniileg nyiilki'it elviilaszt6 mirigy gyauilut szerepel. 



Szovettani tekintetben a gyomor egy gyiiriis izom- 

 rostokb6I lillo izomretegbol {111, a melyeu belul a gyo- 

 mor sejtjeiuek retege kovetkezik s ezekben sokszor zsir- 

 cseppeket lehet liitui, belso foliiletiiket pedig fiuom cuti- 

 cula-hiirtya boritja, az intima. Weismann A. a Leptodora 

 JiyaUna gyomriiu k6t izomreteget kiilonboztet meg, es 

 pedig egy hosszu-iiuyban fut6 rostokbol illlo izomreteget, 

 a mely a gyomorsejteket kozetleu megfekszi es egy gyii- 

 riis izomrostokb6I !ilI6 izomreteget, a mely az elobbeuiu 

 nyugszik, de uem kozetleniil, hauem kis hezag siltal 

 elviilasztva. Szovettani tekiutetbeu erdekes az, hogy a 

 gyiirus izomrostok, daczAra annak, hogy elemi rostok, 

 szetilgazodnak, mint azt Leydig vizsgdlatai is bizonyitjilk. 



A vastagbel illtaliiban sokkal rovidebb, mint a gyomor, 

 s a belsiir kiiiriteset kiveve miudig ii,tliltsz6, sziutelen es 

 iircs. Falazatiiban az izomreteg sokkal eroteljesebb, miut 

 a gyomore s ezeukiviil kiilso falazatiira sugaras izmok is 

 tapaduak, a melyek miikodesiikkel tiimogatjilk a gyiiriis 

 izmokat tevekenysegiikbeu. Kiilouben belso iiret finom 

 cuticula-htirtya boritja, a melyi'e, miut a Leptodo7-a Jiya- 

 lind-n&\, is egy sejtreteg kovetkezik s ezen fekszik aztiin 

 a gyuriis izomreteg. 



A regl>e'lnyilds mindig az u.t6potroh kozepvonaMbau 

 uyilik, de majd a farksortek kozeleben, miut liltaliiban a 

 Lynceidac csakld alakjaimll, majd az utopotroh kozope 

 tiijiiu, mint a LyncodapJmiddk-uiX s a DapJmidac csaliid- 

 bau a A/oi'«rt-fajokni'iI, majd vegre az ut6potroh csiiosilu 

 a vegkarmok kozelebeu, vagy azokt6I csak kis tilvolsiig- 

 ban, miut a Bosminidac, Sididae es Holopcdidac, nem- 

 kiilonbeu a PolypJicmidae csalddok osszes alakjaiuiil s a 

 DapiJmidae csaliidbau a J/o/wrt-fajok kivetelevel az osszes 

 tobbiuel. A Leptodora Jiyalind-wkl vegre az ut6potroh 

 vegso pontjiln a vegkarmokuak megfelelo ket karom ko- 

 zott fekszik a vegbeluyilils. 



Az emeszto kesziilek elettaui feladata elso sorban 

 termeszetesen a felvett tiiplsllek megem^sztesere uYmyul 

 8 egyiittal felszivilsira is, de ezenkiviil Weismann A.-uak 

 adatai szerint a lelekzes vegesere is. 



